# data[].attributes.headline
Mikä on menestyneen maanvilejlyn edellytys?

# data[].attributes.subject
Mikä on menestyneen maanvilejlyn edellytys?

# data[].attributes.body
Lähde: YLE uutiset

# data[].attributes.headline
Jeriko: maailman vanhin tunnettu kaupunki

# data[].attributes.subject
Jeriko: maailman vanhin tunnettu kaupunki

# data[].attributes.body
Jeriko rakennettiin nykyisen Palestiinan alueelle noin 11 000 vuotta sitten. Arkeologisten kaivausten perusteella tiedetään, että kaupunki on tuhoutunut 17 kertaa. Entisen päälle on aina rakennettu uusi kaupunki, minkä vuoksi nykyisen Jerikon ulkopuolella on 25 metriä korkea rauniokumpu. Kulttuurikerrostumien päällekkäisyys tekee Jerikosta arkeologin aarreaitan.

# data[].attributes.body
Eufrat ja Tigris -jokien suisto oli kukoistavaa aluetta varhaisten korkeakulttuureiden aikana.

# data[].attributes.body
Egypti ja Mesopotamia olivat jokilaaksojen valtioita, joita pidetään varhaisina korkeakulttuureina. Määrittele käsite korkeakulttuuri.

# data[].attributes.body
Mesopotamiaan ei syntynyt yhtenäistä valtakuntaa, koska kaupunkien ympärillä oli vankat muurit. Kaupungit ja niiden valloittajat perustivat lyhytaikaisia valtioita alueelle. Mesopotamiassa rakennettiin mahtavia rakennuksia, mutta ne eivät ole säilyneet yhtä hyvin kuin Egyptissä.

Mesopotamian kaiverruksia.
Lähde: Wikimedia Commons

# data[].attributes.body
Lajien vertailua taulukossa

# data[].attributes.body
Lähde: Wikimedia Commons

# data[].attributes.body
Ihmisen levittäytyminen maapallolle: https://www.businessinsider.com/prehistoric-human-migration-from-africa-animated-map-2015-5?IR=T

# data[].attributes.headline
Tehtävä 1: My Life in the Paleolitic Era

# data[].attributes.subject
Tehtävä 1: My Life in the Paleolitic Era

# data[].attributes.body
Katso video (katsotaan tunnilla) ja lue kirjan sivut 18-19.

Tee käsitekartta metsästäjä-keräilijöiden yhteisöistä opettajan mallin mukaan.

Video: https://www.teachertube.com/video/my-life-in-the-paleolithic-age-a-digital-story-red-4043-271314.

# data[].attributes.body
https://vimeo.com/40849516

(SanomaPro s.15 lisätiedot)

# data[].attributes.body
Lähde: Wikimedia Commons

# data[].attributes.headline
Tehtävä 2: Vauraimmat alueet ennen ja nyt

# data[].attributes.subject
Tehtävä 2: Vauraimmat alueet ennen ja nyt

# data[].attributes.body
Katso oppikirjan karttaa sivulla 16 ja Wikipedian karttaa (valkokankaalla). Molemmissa on listattu oman aikansa vauraita alueita maapallolla.

Miksi juuri nämä alueet ovat omana aikanaan menestyneet hyvin?

# data[].attributes.body
Pohdin yksin tai parin kanssa vastaukset kysymyksiin. Kirjaa muistiin vihkoon tai tietokoneelle.

1. Ihmisen menneisyyttä ennen kirjoitustaidon keksimistä kutsutaan:
a) historiaksi
b) esihistoriaksi
c) vanhaksi ajaksi

2. Keskiaika vai keski-aika?
a) keskiaika
b) keski-aika
c) molemmat ovat oikein

3. Ulkoinen lähdekritiikki tarkoittaa
a) lähteen ulkoisten ominaisuuksien arviointia
b) ulkokohtaista arviota asioiden todennäköisyydestä
c) jonkun ulkopuolisen tekemää arviota asiasta

4. Mikä seuraavista tapahtumista ei liity uuden ajan alkuun?
a) renessanssi
b) löytöretket
c) ristiretket

5. Sanonnalla ”historia seuraa voittajan miekkaa” tarkoitetaan:
a) sotahistoria on keskeinen historian osa-alue
b) vain voittajien historia on merkittävää, ei häviäjien.
c) voittavan osapuolen tulkinta tulee tutkimuksissa paremmin esiin kuin häviäjän

6. Mitkä seuraavista piirteistä ovat keskeisiä historian opiskelussa ja tutkimuksessa?
a) vakaumuksellisuus
b) kriittisyys
c) hyvä ulkomuisti

# data[].attributes.body
Tee tehtävä. Vastaa vihkoon tai tietokoneelle.

# data[].attributes.body
Tee tehtävä. Vastaa vihkoon tai tietokoneelle.

# data[].attributes.body
Noin 10 000 vuotta sitten ihmisen elinkeino alkoi muuttua: maanviljelys yleistyi, eikä ainostaan yhdessä maailmankolkassa. Viljely levisi edelleen myös Eurooppaan.

Maanviljelyyn siirtyminen oli valtaisia muutos.

# data[].attributes.body
Tee vihkoon tai tietokoneelle taulukko, jossa on kolme saraketta.
Sarake 1: Maanviljelyn edellytykset
Sarake 2: Maanviljely käytännössä
Sarake 3: Maanviljelyn seuraukset

Täydennä taulukko kirjan sivujen 20-25 avulla.

# data[].attributes.body
Lue tietoa maapallon väkiluvun kasvusta kirjan s. 25 ja alla oleva teksti.

1. Miten ihmisten määrä maapallolla on muuttunut historian saatossa? Kuvaile lyhyesti.
2. Mitä seurauksia väestönkasvulla on ollut?
3. Miten siirtyminen maanviljelyyn liittyy väestönkasvuun?

# data[].attributes.headline
läksy!!! Tehtävä 4: Ihmisen vaikutukset maapallolla

# data[].attributes.subject
läksy!!! Tehtävä 4: Ihmisen vaikutukset maapallolla

# data[].attributes.body
Video: Ihmisen vaikutukset maapallolla: https://vimeo.com/40940686

Tee kirjan tehtävä 4 sivulta 23. Listaa vähintään yksi myönteinen ja yksi kielteinen puoli.

# data[].attributes.body
YK:n väestörahasto arvioi, että maapallon väkimäärän kasvu jatkuu reippaana seuraavien 50 vuoden ajan. Väkimäärän ennakoidaan kasvavan nykyisestä 6,1 miljardista 9,3 miljardiin. Väestönkasvun painopiste on selkeästi kehitysmaissa.

Viime vuosisadan puolivälissä maapallon väestönkasvun vauhti alkoi kiihtyä: viimeisen viidenkymmenen vuoden aikana ihmisten lukumäärä on enemmän kuin kaksinkertaistunut, ylittäen kuuden miljardin rajapyykin vuoden 1999 lopussa.

Väestöohjelmista ja tappavista taudeista huolimatta uusia ihmisiä syntyy yhä enemmän vuosi toisensa perään. Kasvu sijoittuu lähes yksinomaan kehitysmaihin, joissa nykymenolla asuu vuonna 2050 jo lähes yhdeksän kymmenestä maapallon ihmisestä.

Seuraavien viidenkymmenen vuoden aikana 48 vähiten kehittynyttä maata kolminkertaistaa väestönsä nykyisestä 658 miljoonasta 1,8 miljardiin.

Rikkaiden ja köyhien kuilu yhä syvempi.

Samaan aikaan kun väkimäärä kasvaa nopeasti, ihmisten välinen eriarvoisuus lisääntyy vähintään yhtä nopeasti. Tänään jo 1,3 miljardia ihmistä elää täydellisessä köyhyydessä.

Maailman rikkain viidennes kuluttaa 86 prosenttia kaikesta maapallon kulutuksesta. Maailman köyhimmän viidenneksen kulutus on 1,3 prosenttia.

Eriarvoisuus näkyy myös päästöissä: Maailman viisi vaurainta maata suoltaa kasvihuoneilmiötä kiihdyttävistä hiilidioksidipäästöistä ilmaan 53 prosenttia, kun viiden köyhimmän vastuulla on kolme prosenttia päästöistä.

Jokainen kehittyneeseen teollisuusmaahan syntyvä lapsi kuluttaa ja saastuttaa elämänsä aikana jopa 50 kertaa enemmän kuin kehitysmaahan syntyvä lapsi.

Arviolta 2,7 miljoonaa ihmistä kuolee vuosittain ilmansaasteisiin. Kahdeksan kymmenestä uhrista asuu köyhissä kehitysmaissa.

Ilman puhdasta juomavettä elää 1,1 miljardia ihmistä ja vailla kunnollista jätehuoltoa on peräti 2,8 miljardia ihmistä, eli lähes joka toinen maapallon asukas. 250 miljoonaa ihmistä sairastuu joka vuosi vakavasti huonon juomaveden takia, ja kymmenen miljoonaa heistä kuolee.

Väestön kasvulla on suuria vaikutuksia ympäristöön. YK:n laskelmien mukaan jopa kuudesosa, lähes kaksi miljardia hehtaaria, maapallon maa-alasta on jo tuhoutunut ylilaidunnuksen ja huonojen viljelymenetelmien takia.

Viimeisten 150 vuoden aikana tehtyjen hakkuiden syntilistalla on paitsi luonnon monimuotoisuuden köyhtyminen, myös arviolta kolmasosa ilmakehän hiilidioksidipitoisuuden kasvusta.

Metsiä, ennen muuta trooppista sademetsää, häviää edelleen joka vuosi 16-20 miljoonaa hehtaaria.

Kolmasosa maapallon väestöstä elää alueella, jossa kärsitään vesipulasta. Samaan aikaan 58 prosenttia maapallon koralliriutoista ja yli kolmasosaa kaikista kaloista uhkaa katoaminen ihmisen takia.

Maailmassa on miljardi 15-24-vuotiasta nuorta, joiden lastenhankintaa ja perhekoko koskevat päätökset vaikuttavat keskeisesti väestökehitykseen. Heidän ratkaisunsa taas riippuvat taloudellisesta hyvinvoinnista, koulutuksesta, terveydentilasta – ja eritoten mahdollisuudesta tehdä päätöksiä.

YK:n väestörahaston mukaan aidon valinnanmahdollisuuden takaaminen kaikille, erityisesti nuorille naisille, onkin ensiarvoisen tärkeää. Avaimina ovat koulutus, terveydenhuolto, seksuaalivalistus, ehkäisyvälineiden saatavuus – ja miehet.

Maissa joissa naisten valinnanvapaus on lisääntynyt, väestömäärän kasvu on hidastunut; tyttäret synnyttävät vähemmän lapsia kuin heidän äitinsä.

Lähde: Ylen ympäristötietopalvelu ()12.7.2001)

# data[].attributes.body
Urin kaupungin raunioista löytyneen puisen laatikon kuvitus kertoo sodankäynnissä Kaksoisvirtain maassa. Kuvassa kaapuun pukeutuneita sotilaita ja onaagerien, hevosen esi-isien, vetämiä kömpelöitä nelipyöräisiä sotavaunuja. Mosaiikki n. 2600 eKr.

Lähde: Wikimedia Commons

# data[].attributes.body
Katso kaaviota oppikirjan sivulla 30.
a) Määrittele käsite yhteiskuntarakenne.
b) Miksi varhaiset korkeakulttuurit olivat yhteiskuntarakenteeltaan hierarkkisia?
c) Selvitä kunkin kaaviossa olevan väestöryhmän asema ja tehtävät.

# data[].attributes.body
Indus-joen varrelle syntyi kaikkein laajin jokilaaksokulttuuri. Siitä tiedetään vähän, eikä kieltä osata enää lukea. Induksen kaupungit olivat hyvin järjestettyjä ja niissä oli viemääröinti.
Indus-joen kulttuuri katosi noin 1700 eaa.

Kuva: Wikimedia Commons

# data[].attributes.body
Niilin varrelle Egyptiin muodostui mahtava valtio. Sitä johtivat farao ja papistot. Mahtavat rakennukset valmistuivat joukkotyövoimalla. Naisten asema oli suhteellisen hyvä: heillä oli mm. perintöoikeus.

Uskonto ja kuolemanjälkeinen elämä olivat tärkeitä egyptiläisille.

Egyptiläiset kehittivät uuden kirjoitustaktiikan, hieroglyfit.

Egyptillä oli heikot yhteydet muuun maailmaan ja se heikentyi pysyvästi 1100 eaa.

Kuva: Pixabay

# data[].attributes.body
Lue teksti kirjan sivulta 29. Mitkä tekijät ovat johtaneet kirjoitustaidon syntyyn eri kulttuureissa?

# data[].attributes.body
Ramses II vetää vankeja hiuksista.
Lähde: Britannica/Egyptiläinen museo, Kairo

# data[].attributes.body
Sinuhe egyptiläinen on Mika Waltarin pääteos ja yksi käännetyimmistä suomalaisista romaaneista. Teos sijoittuu Egyptiin.

# data[].attributes.body
Kiinan alue oli jakaantunut klaaneihin. Maata yhdisti Qin-valtakunnan hallitsija, josta tuli Kiinan ensimmäinen keisari. Hän oli taitava sotapäällikkä, diplomaatti ja hallintomies. Kiinan ensimmäisen keisarin hautaa vartioi yli 500 luonnollisen kokoista terrakottasotilasta.

Kuva: Wikimedia Commons

# data[].attributes.body
Raamatun tarinalla vedenpaisumuksesta on todellinen historiallinen tausta. Monissa kansantarinoissa puhutaan vedenpaisumuksesta, joka hukutti maailman. Ilmasto- ja ympäristökysymykset olivat tärkeä syy siinä, että korkeakulttuurit eivät kehittyneet ikuisesti. Esimerkiksi Urukin kaupunkivaltio romahti tulvaan 2000-luvulla eaa.

# data[].attributes.body
Lue kirjan sivut 32-33.
Millaisia vaikeuksia ihmisen toiminta ja luonto aiheuttivat varhaisille korkeakulttuureille?

# data[].attributes.body
Tee muistiinpanot tai miellekartta valtion synnystä. Mieti, mitkä tekijät mahdollistivat ensin kylien, sitten kaupunkien ja lopulta valtioiden synnyn.

# data[].attributes.body
Vertaile oppimasi perusteella metsästäjä-keräilijän ja maanviljelijöiden suhdetta luontoon. Mitä eroja ja yhtäläisyyksiä arvioit olevan?

# data[].attributes.body
Etsi netistä tietoa Hammurabin laista (itsellesi, että tiedät, mikä se oli. Netistä ei tarvitse tehdä muistiinpanoja). Lue sitten otteita Hammurabin laista.

a) Mitä lakikokoelma kertoo Mesopotamian yhteiskunnasta?
b) Millaisia eri ihmis- ja ammattiryhmiä tunnistat?
c) Miten laki kohtelee eri ihmisryhmiä?
d) Millaisia oikeuksia ja velvollisuuksia ihmisillä on?
e) Mieti, millaisten historiallisten ilmiöiden tutkimisessa lakikokoelma on hyödyllinen.

# data[].attributes.body
Tiivistä koko luvun 1 Pyyntikulttuurista maanviljelyyn keskeiset pointit maksimissaan kymmeneen kohtaan.

# data[].attributes.body
Antiikilla tarkoitetaan Välimeren alueella 1000 eaa - 500 jaa välisenä aikana vaikuttanutta kreikan- ja latinankielistä kulttuuria.

Varhaisia kulttuureja Välimerellä olivat mm. minolainen, mykeneläinen ja foinikialainen kulttuuri.

Mitkä olivat kaksi merkittävintä kulttuuria alueella?

Kuvassa Mykene, Wikimedia Commons.

# data[].attributes.body
Kreikassa on paljon vuoria ja maasto on vaikeakulkuista. Sen seurauksena ihmiset eivät helposti poistuneet omista kotikylistään. Kreikkaan kehittyikin itsenäisiä kaupunkivaltioita eli poliksia.

# data[].attributes.body
Antiikin Kreikka 18 minuutissa:
https://www.youtube.com/watch?v=gFRxmi4uCGo

# data[].attributes.body
Lue s. 40-42 ja vastaa:
1. Mikä oli kreikkalaisten pääelinkeino?
2. Mitkä olivat tärkeimpiä viljelystuotteita?
3. Miten ihmisen toiminta vaikutti luontoon?
4. Miksi Kreikassa siirryttiin rahatalouteen?

# data[].attributes.body
Katso kuvaa Kreikan siirtokunnista s. 45 ja lue teksti
Miksi siirtokuntia perustettiin ja mitä hyötyä niistä oli?

# data[].attributes.body
Mikä urheilutapahtuma juontaa juurensa Kreikasta?

# data[].attributes.body
Uskonto yhdisti kreikkalaisia. Keitä kaikkia jumalia kreikkalaiset palvoivat?

https://www.britannica.com/list/12-greek-gods-and-goddesses

# data[].attributes.body
Kreikan kaupunkivaltiot sotivat keskenään. Persialaissodissa useat polikset sotivat Spartaa vastaan yksissä tuumin.

# data[].attributes.body
Katso video. Miten oli mahdollista rakentaa linnavuori akropolis?
https://www.youtube.com/watch?v=NfGdWhhjptk

# data[].attributes.body
Mitä yhteistä ja erilaista Kreikan demokratialla ja nykyisellä demokratialla on?
Kirja s. 43-46.

# data[].attributes.body
Muistiinpanot:

https://docs.google.com/document/d/1m5q1tUyZRVCIIeOP_rJI9T0wAniXFl-nl9_Pgdfaa5A/edit?usp=sharing

# data[].attributes.headline
Kreikkalaiset filosofit: Sokrates, Aristoteles ja Platon

# data[].attributes.subject
Kreikkalaiset filosofit: Sokrates, Aristoteles ja Platon

# data[].attributes.body
https://areena.yle.fi/1-4209071

# data[].attributes.body
Diat:
https://www.canva.com/design/DADBdDpI3JE/wGHZCLKeG6Ehw48cNjcPow/view?utm_content=DADBdDpI3JE&utm_campaign=designshare&utm_medium=link&utm_source=sharebutton

# data[].attributes.headline
Varsova keskiaikainen kaupunki (Old Town)

# data[].attributes.subject
Varsova keskiaikainen kaupunki (Old Town)

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=b0ViJQE9_Uw

Millainen rakennuskaava oli keskiaikaisissa kaupungeissa?

# data[].attributes.body
Kuva: SanomaPro

# data[].attributes.body
Testi:
https://yle.fi/uutiset/3-10276360

# data[].attributes.body
YLE Puhe: Länsimaisen sivistyksen lyhyt oppimärä, keskiaika:
https://areena.yle.fi/1-3454933?autoplay=true

# data[].attributes.body
YLE
Keskiaika ei ollutkaan niin pimeä:
https://yle.fi/uutiset/3-5385721

Tältä näyttää keskiaikainen taistelulaji:
https://yle.fi/uutiset/3-10325718

Ulvilan löytö Suomen suurin keskiaikainen rahakätkö:

https://yle.fi/uutiset/3-5196562

Rutto yllätti keskiajan eurooppalaiset:
https://yle.fi/uutiset/3-5437864

# data[].attributes.body
https://areena.yle.fi/1-3006639