# data[].attributes.body
Læs det norske essay

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Et essay angående "det perfekte liv". I motsetning til alle andre essay som handler om det samme temaet, går mitt rundt emnet istedenfor direkte i betydningen. Kommentarer ønskes.

Karakter: 6

(Dette er en personlig evaluering av hva det 'perfekte liv' handler om, det er meget lite eller kanskje ingen harde fakta i denne skriften som snart blir lest, så jeg anbefaler deg at du ikke tar så mye av det som står her alvorlig. Men for all del, om du er enig så kos deg med denne teksten.)

Ifølge meg, har det perfekte liv aldri eksistert og kommer aldri til å eksistere. Det perfekte liv er ønsketenking, først og fremst opprettet av mennesker som ikke har det så veldig godt med seg selv. Det består som oftest av at man har ufattelig store mengder med penger, venner, sports-biler og så videre, jeg antar at du forstår hva jeg mener. Og det jeg mener er at de som tenker over det perfekte liv, fokuserer 100 % på de materielle godene i verden, som de eksemplene jeg nettopp kom med.

Mennesker har forskjellig tankegang, og har som oftest andre ønsker enn andre, derfor er det perfekte liv en fullstendig personlig sak. Noen liker biler, andre fly - og det de elsker, liker, rett og slett setter størst pris på blir gitt en plass i menneskets drømmeverden, i dette tilfellet menneskets perfekte liv. Alle burde sette pris på tanken om det perfekte liv, det gir oss håp som Gud gir til religiøse og tar oss vekk fra den virkelige verden i en slik forstand at vi får roet oss ned og slappe av.

Om jeg i denne teksten skulle 'forklart' deg hva det perfekte liv består av, antar jeg at teksten hadde blitt kjedelig. For du har sikkert for lengst tenkt ut din versjon av det perfekte liv, og da er det jo egentlig ikke vits å lese en tekst som handler om nesten eksakt det samme. Derfor handler denne teksten mer om det som skjer rundt det perfekte liv, og ikke akkurat hva det består av.

Hadde det vært slik at det perfekte liv var en realitet, at det kunne oppnås og leves til det fulle, hvordan kunne man i det tilfellet faktisk leve det ! Når det gjelder å leve det perfekte liv, skal dette være meget enkelt, iallefall når det kommer til det materielle (det som har blitt tenkt over). Alt du trenger å gjøre, er å kjøre de fine bilene dine, være kul fremfor alle vennene dine og bruke alle pengene dine på tull som du ikke hadde hatt råd til om du var en normal person. Men, siden du er langt ifra en normal person og derimot er en person som lever det ufattelige og ikke minst utrolige perfekte liv har du adgang til alle disse 'godene'.

Dette er jo bare for godt til å være sant, slik vil jeg også ha det. Jo, riktig nok høres dette rimelig fantastisk ut, men alle ting har jo sine baksider, ikke sant? Siden dette nå er det perfekte liv, finnes det ingen baksider - det er perfekt. Men de som har en liten filosof i seg, har greid å finne ut det som drar tanken på det perfekte liv, ned fra sin prektige stol og halvveis ned i dass.

Når noe oppleves å være perfekt, for eksempel: om alle sammen var lykkelige, så hadde det ikke eksistert noen sorg, og uten sorgen er det ingen lykke. Begge er uttrykk som trenger en motsetning for å være, og uten motsetningen så er det ingenting. Vi hadde ikke visst om hva som var bra og dårlig om det ikke var for både sorg og lykke.

Så tilbake til det å 'leve det perfekte liv'. Du hadde ikke visst om noe annet enn perfekt om du levde det uten noe annet enn perfeksjonisme, hvilket hadde gjort om dette fantastiske livet til noe så lite spesielt, og identisk et helt normalt liv at ingen ville sett på personen som var eier av dette livet som noe ekstraordinært i det hele tatt.

Angående den moralske og etisk korrekte delen av det perfekte livet så gjelder det ikke å være den kule, rike eller mest attraktive personen i verden. Men å være det vennligste og mest godhjertede mennesket i hele universet, å være den som bringer fred på jord og håp til menneskeheten og styrke i de harde periodene som eksisterer i den virkelige verden. Det er disse tingene som virkelig skal verdsettes og finne seg en plass i det perfekte liv, men allikevel viser det seg at mennesket undervurderer verdien av de mer følelserike elementene i verden og gir etter for fristelsen.

Det er mange aspekter på det perfekte liv, et av dem er det reelle som forklarer oss hvor latterlig, idiotisk og rett og slett umulig det perfekte liv er. Mest sannsynlig er det ingen død i det perfekte liv, for død resulterer i sorg som igjen ikke er perfekt. På den andre siden, er fødsel en fantastisk ting som hører til i den perfekte verden, og fødsel får folketallet til å stige, mens samtidig ingen dør stiger dette folketallet til umenneskelige høyder og verden blir overbefolket, og overbefolkning er jo slettes ikke gøy, og det som ikke er gøy er heller ikke perfekt så igjen blir ideen om det perfekte liv knust i tusen biter og det lille håpet som noen mennesker hadde, og kunne kose seg med er nå borte om de leste dette.

Nok et aspekt, er mitt aspekt som jeg syntes er den beste synsvinklingen på temaet. Jeg syntes at det perfekte liv er en flott tanke selv om det ikke er virkelig. Det burde respekteres og bli satt pris på, tanken har ingen onde intensjoner og er her bare for å få folk til å smile. Tanken burde ikke bli overkjørt av professorer som kommer med alle slags analyser og rare latinske navn som får alt til å virke umulig og teit, men heller burde tanken forbli en personlig sak og ikke bli satt ut i verden som noe folk kan rive og slite i og gjøre om på, for det er jo tross alt bare en tanke, ikke sant?

# data[].attributes.attachment_link.description
Et essay angående "det perfekte liv". I motsetning til alle andre essay som handler om det samme temaet, går mitt rundt emnet istedenfor direkte i betydningen. Kommentarer ønskes.

# data[].attributes.body
SPIL og RIGDOM

# data[].attributes.attachment_link.title
The Home Of Astralis - Official Merchandise Shop

# data[].attributes.body
Udfyld arket

# data[].attributes.body
Se 30 min

# data[].attributes.attachment_link.title
Tauernradweg — Mit dem Rad von Österreich nach Deutschland | WDR Reisen

# data[].attributes.body
Um Ostern lernen

# data[].attributes.attachment_link.title
Ostern | Tysk 8-10 | Gyldendals fagportaler

# data[].attributes.headline
Du skal i dit projekt udvælge 3 nedslagspunkter i historien, som både dækker manden og kvinden

# data[].attributes.subject
Du skal i dit projekt udvælge 3 nedslagspunkter i historien, som både dækker manden og kvinden

# data[].attributes.body
Fokus skal være på årstal, køn og billeder som præsenteres digitalt.
Husk kilder om lovgivning om fx homosekualitet.

# data[].attributes.body
Sammenlign tøj til tiden:

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Nationalmuseet har en stor samling af tøj, som belyser mode fra ca. 1700 - 1980'erne - både for herrer og damer. Til en række af de forskellige kjoler, dragter, særke m.m. kan du også hente snitmønster, hvis du selv vil i gang med at sy en historisk dragt.

# data[].attributes.attachment_link.title
Modens historie - se billeder af tidens tøj. Vintage mode. - Nationalmuseet

# data[].attributes.attachment_link.description
Nationalmuseet har en stor samling af tøj, som belyser mode fra ca. 1700 - 1980'erne - både for herrer og damer. Til en række af de forskellige kjoler, dragter, særke m.m. kan du også hente snitmønster, hvis du selv vil i gang med at sy en historisk dragt.

# data[].attributes.body
Kilde:

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
København står i mangfoldighedens tegn i denne Pride Week. Lesbiske, bøsser, biseksuelle, trans- og queerpersoner samt godtfolk af alle afskygninger - også heteroseksuelle og cispersoner - fejrer efter internationalt forbillede ugen igennem hele paletten af seksualiteter og køn.

Denne tradition kun har 23 år på bagen. I 1996 gik den første forkølede pride-parade gennem København.

Men kampen for homorettigheder har en over 150 år lang historie. Og i Danmark har den eksisteret i mindst hundrede år.

Sydtysk seksualitetskamp

De berømte optøjer ved Stonewall-baren i New York i juni 1969 har fået ikon-status i vores USA-fokuserede virkelighedsbillede, ikke mindst her i 50-året for begivenheden.

Men kampen for homorettigheder begyndte slet ikke i USA. Vi skal derimod til München.

Året er 1867. Her foretog den tyske jurist og forfatter Karl Heinrich Ulrichs (1825-1895) et modigt kamikaze-stunt ved det nationale tyske juristmøde. Måske kan det siges at være verdensdebuten for kampen for homorettigheder.

Ulrichs krævede straffrihed og rettigheder for samtlige repræsentanter af det, han kaldte 'det tredje køn': Mænd, der elskede mænd og kvinder, der elskede kvinder.

De var ifølge Ulrichs ikke forbrydere, der skulle forfølges, blot mennesker, der fulgte deres iboende natur.

Hans tale udløste en voldsom skandale. I dag er der opstillet en buste af Ulrichs i Münchens homokvarter samt i flere andre tyske byer.

LÆS OGSÅ: Portræt: Homoseksualitet fik en af de største danske tennisspillere ekskluderet

Tante Magnesias kamp mod § 175

Op gennem det tyvende århundredes første årtier fortsatte kampen for homorettigheder, først og fremmest drevet af læger og jurister.

En førende autoritet var sexologen Magnus Hirschfeld (1868-1935), der i 1897 grundlagde verdens første seksualpolitiske organisation, Wissenschaftlich-Humanitäres Komitee samt i 1919 et forskningsinstitut, Institut für Sexualwissenschaft.

Instituttet indeholdt både museum, behandlingsanstalt, hospital og laboratorium. Og så var det hjemstedet for en farverig samling af det, vi i dag ville kalde LGBTQ-personer.

Også Hirschfeld selv (der gik under kælenavnet Tante Magnesia) boede der med sin partner Karl Giese.

En af Hirschfelds mærkesager var afkriminaliseringen af mandlig homoseksualitet, den forkætrede § 175, og det lykkedes næsten. Seksuelle forhold mellem kvinder var ikke strafbare.

Homohovedstæder: Fra Berlin til København

Berlins status som hele verdens homohovedstad blev befæstiget i 1920'erne, og i hele mellemkrigstiden havde byen en blomstrende subkultur.

Fascismens fremmarch satte en definitiv stopper for dette, og med afbrændingen af Hirschfelds institut i 1933 gik denne centrale homohistorie til dels i glemmebogen, ligesom uerstattelige dokumenter gik op i flammer.

Hirschfeld selv, der udover homoseksuel tillige var jøde og socialist, var en af fascisternes yndlingsfjender. Da hans institut blev destrueret, befandt han sig efter en længere jordomrejse i Nice, hvor han var gået i eksil.

At Berlin var sexologiens vugge og homoseksualiteten og transkulturens epicenter, ses også i homohistoriens geografi. Jo nærmere Berlin, jo tidligere og jo mere homoseksualitet.

Det er en hovedgrund til at København og i mindre grad Stockholm blev Nordens homometropoler.

Især København har i over hundrede år fungeret som homohovedstad, ikke kun for Danmark, men også for Sydsverige, Norge, Færøerne, Island, og Grønland. Svenske og finske LGBTQ-personer drog typisk til Stockholm.

Homoseksualitet (især mandlig) og storbylivet hænger nemlig uløseligt sammen.

LÆS OGSÅ: Når enden er god: Døde homoer leverer den lykkelige slutning

Den 'usædelige' litteratur skabte debat om homoseksualitet

Danmark har Nordens ældste og mest righoldige homolitteratur. Allerede i 1880 udgav Herman Bang den dristige roman 'Haabløse Slægter', der medførte en dom for usædelighed, skønt homoseksualiteten kun optræder i kodet form.

I 1883 udkom den første roman i Norden med en moderne lesbisk karakter, 'Nina' af Otto Martin Møller.

I perioden 1900 til 1910 bliver homoseksualiteten for alvor et tema for dramatik, romaner og digte, og det er i dette tiår, de første offentlige homoseksuelle skandaler finder sted i Tyskland, England, Danmark og Sverige.

Men forfølgelserne og de offentlige smædekampagner - især i smudspressen - påkalder også modstemmer, og der er allerede her livlig debat om beskyttelse af mindretal.

I 1912 indfører Danmark en lov, der de facto afkriminaliserer homoseksualitet mellem samtykkende voksne. Den fuldkomne og formelle afkriminalisering sker dog først i Straffeloven af 1930 og trådte i kraft i 1933. I Norge sker dette først i 1972.

LÆS OGSÅ: Verdens første lebberoman var dansk

Fordommene fortsatte

Men en ting er lovgivning, en anden er diskriminering, stigmatisering og fordomme.

Helt frem til 1960 mente et stort flertal af den danske befolkning for eksempel, at homoseksuelle burde afstå fra at søge embede i folkeskolen.

Denne negativitet skal ses på baggrund af et konservativt og homofobt tilbageslag i 1950'erne, hvor hele den vestlige verden vendte sig mod traditionelle familieværdier efter verdenskrigenes kaos.

Forbundet af 1948 og 'Den Grimme Lov'

Men også denne konservatisme blev mødt med modstand, og i 1948 blev den første forening for homoseksuelle dannet, Forbundet af 1948.

Oprindeligt havde den lokalforeninger i Norge og Sverige, men efter et par år dannedes der selvstændige nationale forbund også i nabolandene.

I Danmark kom den voksende homofobi til udtryk i en øget bekymring for drengeprostitutionen og dens konsekvenser.

Homoseksualitet blev koblet til pædofili og prostitution, og i 1961 vedtog Folketinget den kontroversielle 'Grimme Lov', der øgede den kriminelle lavalder for sammekønsforhold, hvis penge var involveret, og intensiverede jagten på homoprostitution.

Loven ophørte efter megen kritik i 1965, og kampen mod den er udtryk for den slags nationale kompromisser, Danmark er så berømt for. Myndighederne lod de voksne homoseksuelle være i fred, hvis de til gengæld afholdt sig fra samvær med yngre og købesex.

Hvilket de rent faktisk gjorde.

70'ernes seksuelle mangfoldighed

Med 70'ernes seksuelle revolution og generelt forandrede seksualmoral, pornografiens frigivelse og dannelsen af kvindebevægelser, Lesbisk Bevægelse og Bøssernes Befrielsesfront blev kampen for LGBTQ-rettigheder mere radikal.

Vilkårene for at mødes, leve og elske blev fundamentalt forandret. For eksempel ophørte danseforbuddet i 1973, der i årtier havde forbudt to mænd at danse sammen på offentlige steder, og i 1976 blev den homoseksuelle lavalder ligestillet med den heteroseksuelle.

Danmark havde så at sige vænnet sig til seksuel og kønslig mangfoldighed, og da lovforslaget om registreret partnerskab i 1989 blev vedtaget, var det en langt større sensation i udlandet end i Danmark.

Denne lov blev som forventet (og af nogle frygtet) forløberen for det kønsneutrale ægteskab, der i 2012 sidestillede homoseksuelle og heteroseksuelle par og åbnede mulighed for kirkevielser for alle.

Danmark har en særlig plads i homohistorien

At Danmark som det første land i verden vedtog dette er både et tegn på en pragmatisk indstilling til seksualitet, et udtryk for vores lange tradition for nationale kompromisser samt et håndgribeligt bevis på, at myten om det danske frisind har en vis realitet.

Man kan faktisk tale om, at Danmark er exceptionel, når det gælder homohistorien. Også selvom vi selvfølgelig stadig har kampe, der skal kæmpes.

Danmark har således noget at være stolte af, når vi fejrer dette års Pride Week. Måske mere end vi aner.

LÆS OGSÅ: Er vores seksualitet medfødt?

LÆS OGSÅ: Træt af glimmer og glosuppe? Tag til alternativ Pride

# data[].attributes.attachment_link.title
Den særlige danske homoseksualitets historie

# data[].attributes.attachment_link.description
København står i mangfoldighedens tegn i denne Pride Week. Lesbiske, bøsser, biseksuelle, trans- og queerpersoner samt godtfolk af alle afskygninger - også heteroseksuelle og cispersoner - fejrer efter internationalt forbillede ugen igennem hele paletten af seksualiteter og køn. Denne tradition kun har 23 år på bagen.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hjemme i stuen hos familien Slick i staten Alabama står 90 pokaler med glitrende similisten på en reol og fylder en hel væg.

Det er 90 beviser på, at deres datter Lyndsey på fem år er et af USA's smukkeste børn.

Siden hun var 18 måneder gammel, har hun deltaget i skønhedskonkurrencer for børn overalt i USA.

Da TV 2 for første gang møder den unge barnestjerne, er det klokken fem om morgenen på et hotelværelse i byen Austin i Texas.

Lyndsey har netop fået en spraytan, som hendes mor har påført med en malerrulle, så den brune farve bliver fordelt ordentligt på den lille pigekrop.

Hun skal deltage i The Universal Royalty Beauty Pageant, hvor titlen som årets smukkeste barn i 2019 i USA er på højkant.

Og netop det kræver flere timers forberedelse.

Lyndseys mor har derfor hyret en makeupartist, der giver den femårige pige et lag foundation på, pink øjenskygge med guldglimmer, eyeliner, læbestift, falske øjenvipper, plastiknegle og en stor paryk med krøller på.

Så er hun klar til at konkurrere om den fine titel og de 7000 kroner, der er på højkant.

Amerikansk tradition

Efter danske normer kan det virke forkasteligt at lade mindreårige børn stille op i skønhedskonkurrencer, men i store dele af USA er det langt mindre kontroversielt.

Her er det nemlig en gammel tradition, som mange elsker. USA har haft skønhedskonkurrencer siden det 19. århundrede, og amerikanerne var de første, der introducerede forskellige alderskategorier.

Siden starten har særligt skønhedskonkurrencer for børn været de mest populære, og på nuværende tidspunkt konkurrerer op mod 250.000 børn i mere end 5000 forskellige skønhedskonkurrencer hvert år i USA.

Og det er en indbringende industri, der årligt omsætter for fem milliarder dollars.

Vejen til sejr er dyr

I håbet om at vinde svimlende kontantbeløb på deres barns udseende er der ikke mange ting, som forældrene overlader til tilfældighederne.

I de senere år er det blevet kutyme at hyre både makeup- og hårstylist, coach og kreative konsulenter til børnene. De hjælper hver især med at kreere et særligt udseende, danserutiner og taler til børnenes optræden og designer deres tøj.

Alene Lyndseys kjole til dagens konkurrence har kostet 15.000 kroner at få specialdesignet. Hendes coach, som hun mødes med en gang om måneden, koster 10.000 kroner om året, og hendes makeupartist koster 1000 kroner per gang.

- Jeg ved godt, at det kan lyde helt vanvittigt i nogens øre, men jeg ser det her som enhver anden sport, der også koster penge, fortæller Lyndseys mor, Deidre Slick.

De forældre, som TV 2 taler med til skønhedskonkurrencen i Austin i Texas, betaler gerne, hvad det koster, for at netop deres barn kan skille sig ud fra mængden.

- Skønhedskonkurrencerne er blevet mere konkurrencepræget med årene, så hvis du vil vinde, er det altafgørende at anskaffe sig personale, der kan guide dig i, hvilke farver og tøj der bedst passer til dit barns former og ansigt, fortæller Hannah Evans, der hver weekend konkurrerer med sit barn på fire år.

Kritikken preller af på forældrene

Selvom skønhedskonkurrencerne i dag er et voksende marked, er deres legitimitet stærkt kritiseret og debatteret.

Modstanderne mener, at børn i en alt for tidlig alder bliver seksualiseret, og at det store fokus på overfladisk skønhed er ødelæggende for børnenes selvopfattelse.

Kritikken preller dog fuldstændig af på Lyndseys mor.

- Min datter går jo ikke med bikini og fem ton makeup til hverdag. Hun har det sjovt til konkurrencerne og lærer i en tidlig alder at præstere foran mange mennesker, vinde med ydmyghed og tabe med måde. Det opfatter jeg alt sammen som positive ting, fortæller Deidre Slick til TV 2.

Heller ikke direktøren for The Universal Royalty Beauty Pageant køber modstanderens kritiske argumenter om, at det ikke er sundt for børnene.

- Alle vil opleve konkurrence gennem hele livet. Til idræt i skolen, til dans, fodbold eller på jobbet. I min optik er skønhedskonkurrencer for børn nøjagtig det samme - bare med en smule makeup og ekstra glitter på, fortæller Annette Hill.

Ifølge hende kan børnene gennem skønhedskonkurrencer blive rustet bedre til livet, fordi de i en tidlig alder lærer at præstere foran mange mennesker og udtrykke sig selv.

- Konkurrencerne handler nemlig ikke kun om den ydre skønhed. Dommerne bedømmer også pigernes udstråling, personlighed og taleevner, når de træder ind på scenen, hvilket er vigtige ting at lære i livet, siger Annette Hill.

Konkurrerer hver weekend

Det er blevet showtime for Lyndsey.

- Husk nu, at det er en skønhedskonkurrence for børn, så alle skal huske at klappe af alle børnene, råber Annette Hill ind i en mikrofon.

Hele salen klapper, og en efter en går de små piger på scenen og fremfører deres shows.

Lyndsey skal igennem tre runder, hvor hun skal optræde i en kjole, en bikini og til sidst shorts med top. Imens hun opfører sine danse til høj popmusik, kan hun se sin mor, der har rejst sig op fra sin stol ved tilskuerpladserne og dirigerer hende med armene igennem den indøvende koreografi.

Dommerne smiler løbende til Lyndsey, imens de noterer hendes point på deres papirer.

'Vi fortsætter og fortsætter'

I dag kæmper Lyndsey ikke kun mod jævnaldrende, men både spædbørn og teenagepiger, der alle vil have de 7000 kroner og den fornemme titel som 2019s smukkeste barn.

Alle børnene bliver linet op på en lang række inden vinderen udkåres.

Denne gang må Lyndsey tage til takke med en bamse og andenpladsen. Hun må nemlig se sig slået af en ældre pige på 12 år.

Men i USA handler det ikke om at være med. Det handler om at vinde.

Så skønhedsdronningen Lyndsey med de 90 priser og beviser på, at hun er en af USAs smukkeste børn, gør sig allerede klar til næste weekends konkurrence.

- Vi fortsætter og fortsætter og fortsætter til de næste skønhedskonkurrencer for børn. Vi stopper først, når hun selv siger, at hun ikke vil mere, fortæller Deidre Slick.

# data[].attributes.attachment_link.title
Hun er fem år og har vundet 90 skønhedskonkurrencer

# data[].attributes.attachment_link.description
Hjemme i stuen hos familien Slick i staten Alabama står 90 pokaler med glitrende similisten på en reol og fylder en hel væg. Det er 90 beviser på, at deres datter Lyndsey på fem år er et af USA's smukkeste børn. Siden hun var 18 måneder gammel, har hun deltaget i skønhedskonkurrencer for børn overalt i USA.

# data[].attributes.body
Læs eller lyt

# data[].attributes.attachment_link.title
Den Sorte Død var meningsløs, men lagde grundstenene til en ny tid

# data[].attributes.attachment_link.description
Pestens ødelæggelser i 1300-tallets Siena får billederne af nutidens norditalienske coronaofre til at blegne. Men selv om Den Sorte Døds hærgen var en katastrofe, medførte den også positive samfundsændringer, der stadig kan mærkes.

# data[].attributes.body
Antworte die Fragen:

# data[].attributes.attachment_link.title
Fragen zum Film Goodbye Lenin - für alle Neuntklässler

# data[].attributes.attachment_link.description
Hier sind ein paar Fragen zum Film Goodbye Lenin . Was stimmt? Schreibe die richtigen Antworten in die Rubrik „ Kommentare " . Tipp : U...

# data[].attributes.body
Læs så meget, du kan og giv en beskrivelse af den seksualmoral, som Hans Egede mener, at "de vilde" skal frelses fra

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hans Egedes syn på Grønlændere

Den norske præst Hans Egede var forfærdet over inuitternes seksualmoral, som var en ganske anden end den lutheranske tradition, som Egede bragte med sig. Teksten er fra Egedes bog om Om Grønlænderns Ægteskab og Børne-optugtelse.

[...]

I lang Tid kunde vi ikke fornemme at Mændene holte sig til andre Qvinder ned deres egne, eller Qvinderne til andre Mænd; men omsider fornam vi dog, at de ikke regner det saa nøye i saa Fald; hvilket af en iblant dem bruelig Hoere-Leeg noksom kand eragtes. Samme er af denne Beskaffenhed: En heel Hob Mænd og Qvinder forsamle sig ligesom til et Assemble, hvor de da efter at de ere blevne vel tracterede med Mad, begynder at siunge og dandse, efter deres Maneer. Imidlertid gaar en efter anden med en andens Qvinde bag et Forheng, eller Skilrum af Skind, som er opslaget i den ene Ende af Huuset, paa Brixen, hvor de ligger, for at caressere hinanden. (De holdes for Exempler af bedste og ædleste Gemytter, som uden Fortrydelse laaner deres Koner bort til andre.)

Men til denne skammelige Hoere=Leeg kommer ingen uden de Gifte, hvilke, som de meene, sligt alleene sømmer og anstaar. I særdeleshed holde Qvinderne sig det for en Lykke og Ære af en Angelokk: deres Propheter og høylærde Mænd, at blive beliggende; ja mange Mænd seer de selv gierne og giver Angekkok er Betaling derfor, at de skal sove hos deris Koner, helst om de ikke selv kand faae Børn med dem; thi de Meene, at det Barn, som en Angekkok har avlet med deres Koner, skal blive duelig og lykkelig frem for andre. (...)

Jomfruer og Piger derimod ere bluefærdige nok, saasom vi har aldrig seet, at de med unge Karle har haft nogen lætfærdig Omgiængelse, eller givet ringeste Tegn fra sig til Sligt, enten med Ord eller Gierninger. Udi 15. Aar jeg var udi Grønland, veed jeg ikkun 2. eller 3. Piger, som uden Ægteskab ere blevne besvangrede, thi de holde Sligt for en stor Skam. Der er mærkværdig, at den naturlige Ærbarhed ogsaa observeres hos dem, i det de ikke lader sig i Ægteskab med deres Slegtninge, ja end ikke i 3die Leed; thi de holde Sligt usømmeligt og sige: sligt er ikke i Brug hos dem. Det holdes og for lastværdigt, om en Dreng eller pige, som hos en Mand ere opfødde tilsammen vil have hinanden, thi de agtes da nesten ligesom Søskene.

De Ceremonier de bruge i deres Ægteskabs Begyndelse og Indtrædelse, som er dem i Stedet for Brudevielse og Bryllup, ere disse: Naar en ung Person har faaet Behag udi i Pige, da staaer hand vel først sligt frem for sine Forældre og Venner, og naar de har givet deres Samtykke dertil, bestiller hand to eller fleres gamle Kierlinger og Qvinder, som skal føre bruden til ham (men en brav Karl trekker selv af med sin brud). De samme farer hen hvor Pigen er, tager hende med Magt og slæber hende med sig; thi endskiønt Pigen staar det forslagne Gifter=Maal got nok an, maa hun dog af Blufærdighed anstille sig ligesom det skeede imod hendes Villie; thi hun bliver ellers beskyldt og ilde paatalt, som at hun er gifte=syg. Naar hun nu er kommet til Huuset, hvor Fæste=Manden er, holder hun sig for sig self en Tid lang og sidder henne i en Vraa paa Brixen med Haaret udslagen over Ansigtet af Skamfuldhed og Blufærdighed.

Imidlertid giør Frieren sit bedste at overtale hende til sin Villie, indtil hun omsider lader sig persvadere til at legge sig ved hans Siide, og saa er Brylluppet gjort; dog er kortiste Proces at gaae lige til sengs, uden at melde sig hverken hos Pigen eller Forældrene. Men deres Ægteskab er ikke af saa fast og uopløselig en Contract, at jo Mændene ofte skiller sig af med deres Hustruer og jager dem fra sig, naar de ikke kand faa Børn med dem (thi det holdes for en Skam). Og tager andre i Steden, men have de Børn med hinanden, saa overbær de meget med dem, og boe hos dem indtil deres Død; dog er det ikke saa rart, om de undertiden giver dem Hug og blaa Øyne for deres Stivhed og Egensindighed, og ere derefter lige gode Venner; thi det har ikke saa meget at betyde om en Kone faar Hug af sin mand, men faar en Pige Prygl af hendes Husbonde, det lastes meget. Det lastes og, om en Moder slaer sine Børn, men slaer hun hendes Pige, saa heeder hun den slemmeste og arrigste, og bliver ilde paatalt. Naar nogen ved Døden afgaar, gifter den igien levende sig igien, hvad enten det er Mand eller Qvinde.

[...]

Tekst 4 | Oversigten over kildetekster | Tekst 6

# data[].attributes.attachment_link.description
Den norske præst Hans Egede var forfærdet over inuitternes seksualmoral, som var en ganske anden end den lutheranske tradition, som Egede bragte med sig. Teksten er fra Egedes bog om Om Grønlænderns Ægteskab og Børne-optugtelse. [...]

# data[].attributes.body
Dansk kristen mission

# data[].attributes.attachment_link.title
Efter 300 år spøger han stadig i Grønland: Nuuk dropper al fejring af Hans Egedes ankomst

# data[].attributes.attachment_link.description
Forskellige syn på præsten skaber så meget debat, at kommune har droppet fejring.

# data[].attributes.body
Historie og tysk

# data[].attributes.attachment_link.title
Flugten fra DDR | Historie 7-9 | Gyldendals fagportaler

# data[].attributes.attachment_link.description
Flugten fra DDR Af Helle Hinge Den Kolde Krig adskilte Vesten og de kommunistiske østlande. Adskillelsen var meget synlig i Berlin, hvor der stod en høj mur mellem Vestberlin og Østberlin fra 1961 til 1989. Mange forsøgte at flygte fra Østtyskland,…

# data[].attributes.body
Historisk tid og nutid

# data[].attributes.attachment_link.title
Efter 300 år spøger han stadig i Grønland: Nuuk dropper al fejring af Hans Egedes ankomst

# data[].attributes.attachment_link.description
Forskellige syn på præsten skaber så meget debat, at kommune har droppet fejring.

# data[].attributes.body
Film til historie og tysk

# data[].attributes.attachment_link.description
Mønsterkommunisten Christiane er i koma, da hendes elskede DDR bryder sammen. Da hun vågner igen, forsøger hendes søn at skåne hende for virkeligheden, og han skaber derfor en illusion om, at DRR stadig består.

# data[].attributes.body
Find dit niveau fra 1-10

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Elevopgaverne er udarbejdet på en sådan måde, at de i opgaven anførte gloser alle står i grundform. Det er så op til eleverne at sætte ordene i rigtig form, i rigtig kasus eller med den rigtige placering. Ord, der er skrevet med kursiv, skal ikke bøjes!

# data[].attributes.attachment_link.description
Elevopgaverne er udarbejdet på en sådan måde, at de i opgaven anførte gloser alle står i grundform. Det er så op til eleverne at sætte ordene i rigtig form, i rigtig kasus eller med den rigtige placering. Ord, der er skrevet med kursiv, skal ikke bøjes!

# data[].attributes.body
Lyt og læs tyske frilæsningsbøger

# data[].attributes.attachment_link.description
Fredericia 1944. En dag opdager Kaj, at der har været en ung, tysk desertør i hans hemmelige hule. Hvordan skal han holde det skjult, ikke mindst for den nysgerrige Erik, hvis far er kendt som nazist

# data[].attributes.body
Kejser, en leder i 2021?

# data[].attributes.attachment_link.title
Kejser Augustus | Historie 7-9 | Gyldendals fagportaler

# data[].attributes.attachment_link.description
Kejser AugustusKejser Augustus var enehersker i Romerriget. Han forsøgte at skabe orden i riget ved at sikre grænserne og lave en folketælling af alle indbyggerne. I det sidste århundrede f.v.t. var uro, oprør og en voldsom korruption i Romerriget....

# data[].attributes.body
Her er lidt spil, I kan hygge jer med

# data[].attributes.body
Generation Internet
Skriv 100 ord

# data[].attributes.body
Lyt og læs højt

# data[].attributes.body
Danmark i krig

# data[].attributes.attachment_link.description
Debat. For 100 år siden stod verdenssamfundet impotent tilbage, mens Armenien blev klemt mellem stormagterne. I dag gentager historien sig.

# data[].attributes.attachment_link.title
Skal Danmark gå i krig? | Historie 7-9 | Gyldendals fagportaler

# data[].attributes.body
Åbn dagens låge

# data[].attributes.attachment_link.title
Der Adventskalender | Tysk 8-10 | Gyldendals fagportaler

# data[].attributes.attachment_link.description
Der AdventskalenderKære lærer Start tysktimerne i december med at åbne dagens låge. Julekalenderen har fokus på mundtlighed, og hver låge har på skoledage et samtaleoplæg, mens lågerne på skolefridage byder på aktiviteter og videoer, som eleverne…

# data[].attributes.attachment_link.description
Im Alter verändert sich zwar die Leistungsfähigkeit. Trotzdem gilt: Es gibt keine Einschränkungen der Sportarten. Nur wie Sie diese ausüben, ändert sich. Beispiel: Der Weltrekord der 90-Jährigen im 100-Meter-Sprint entspricht ­jener Zeit, ­die ein Elite-Marathonläufer durchschnittlich für 100 Meter braucht. Gleiches Tempo auf deutlich kürzerer Strecke.

# data[].attributes.body
Skabelon

# data[].attributes.body
Richtig aussehen

# data[].attributes.attachment_link.title
Richtig aussehen | Tysk 8-10 | Gyldendals fagportaler

# data[].attributes.body
Vores redning?

# data[].attributes.attachment_link.title
Superhelte og etik | Religion 7-10 | Gyldendals fagportaler

# data[].attributes.body
Eine Reise:

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Nu er der også prøvesæt til 8.klasse.

december 2018

Prøvesæt 1, 4 og 5 til Fri skriftlig fremstilling i 9. klasse forefindes nu i nye udgaver, der svarer til UVM's nyeste prøvekrav, hvor prøveoplægget består af to delopgaver.

marts 2018

Prøvesættene til Lytteforståelse, Læseforståelse og Sprog og sprogbrug er blevet justeret, så sværhedsgraden svarer til UVM's nyeste prøvesæt.

I prøvesættene til Læseforståelse forefindes nu pdf-udgaver af billedfiler med tekst, så elever med læsevanskeligheder kan markere teksten for oplæsning. Under Lytteforståelse er opgaverne 1C, 2C, 3B, 4B og 5A ultimo 2017 blevet erstattet af nye opgavetyper.

august 2017 (opdateret marts 2018)

Anne Grete Egede Andersen
Tysklærer gennem mange år. Beskikket censor, lærebogsforfatter og kursusinstruktør.

# data[].attributes.attachment_link.description
Nu er der også prøvesæt til 8.klasse. december 2018 Prøvesæt 1, 4 og 5 til Fri skriftlig fremstilling i 9. klasse forefindes nu i nye udgaver, der svarer til UVM's nyeste prøvekrav, hvor prøveoplægget består af to delopgaver. marts 2018 Prøvesættene til Lytteforståelse, Læseforståelse og Sprog og sprogbrug er blevet justeret, så sværhedsgraden svarer til UVM's nyeste prøvesæt.

# data[].attributes.body
Husk at tjekke dine kilder:

# data[].attributes.attachment_link.description
Hvor havner din stemme? Et kompliceret regnestykke afgør, hvordan det kommende Folketing ser ud

# data[].attributes.headline
Rapport om konspirationsteorier afleveres fredag d. 2/10

# data[].attributes.subject
Rapport om konspirationsteorier afleveres fredag d. 2/10

# data[].attributes.body
Vælg din teori, beskriv den og gør ekstra meget ud af kildekritikken.
Dine noter skal være færdige senest fredag d. 2/10

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hvad er teorien om Illuminati?

En af de første konspirationsteorier er forestillingen om Illuminati, som var et selskab, der blev grundlagt i 1776 i Bayern. I 1784 blev det forbudt, men i sin korte levetid skulle det have hvervet mange støtter i lokale afdelinger af Frimurerordenen rundt om i Europa. Et af målene for Illuminati var en fælles verden uden klasseskel og organiserede religioner. Konspirationsteoretikere tror, at Illuminati den dag i dag eksisterer som en magtfuld skyggefaktor i amerikansk politik. Bevægelsens mål om en fælles verden er for amerikanske konspirationsteoretikere "ondskaben selv skjult bag kommunistiske tanker", skriver Lars Bugge i bogen "Konspirationsteorier - 20 populære sammensværgelser" fra 2003 (se kilder). Sammensværgelsen skulle blandt andet have hyret Marx og Engells til at skrive "Det kommunistiske Manifest" og stadig styre blandt andet Frimurerne. Illuminatis symbol var et trekantet pyramidesymbol med 'et altseende øje' i midten, og det er trykt på de amerikanske en-dollarsedler, hvilket tolkes som et af beviserne for Illuminatis fortsatte eksistens her 200 år efter, at selskabet blev forbudt, skriver blandt andet Niels Bjerre-Poulsen i "Paranoia Americana". Illuminatis mål om en fælles verden kobles i dag desuden sammen med ideen om en New World Order, der gennem en række katastrofer som 11. september vil begrænse befolkningernes frihed for til sidst at overtage verdensherredømmet.

Hvad er teorien om Zions Vises Protokoller og den jødiske sammensværgelse?

I 1884 udgav franskmanden Maurice Joly en pamflet om Louis Napoléon Bonapartes magtsyge. Den blev plagieret af anonyme personer og genudgivet som "Zions Vises Protokoller", der af den russiske munk Nilus blev udbredt som et sandt dokument om hemmelige metoder i en jødisk sammensværgelse om at overtage verdensherredømmet, skriver Robert Irwin i artiklen "Den 11. september og to kulturers konspirationer" (se kilder). Det er for længst blevet afsløret, at dokumentet oprindeligt handlede om Napoléon og ikke om nogen jødisk sammensværgelse, men alligevel florerer "Zions Vises Protokoller" ikke kun i nynazistiske kredse, men flere steder i Mellemøsten. Det blev oversat til arabisk i 1926, men ingen af de værker, der afviser dokumentet, er endnu blevet udgivet i Mellemøsten, oplyser Claus Lindholt Madsen i "Den jødiske sammensværgelse". Tværtimod lever forestillingen om en verdensomspændende jødisk sammensværgelse i Mellemøsten i bedste velgående og udgør for eksempel det ideologiske grundlag for fundamentalistiske organisationer som Hamas og Hizb ut-Tahrir. I Hamas' charter artikel 22 står, at jøderne gennem penge har opnået kontrol med medierne, og at FN er et organ, der kun varetager jødiske interesser, skriver Claus Lindholt Madsen endvidere. Selv Rotary og Lions Club ses som jødiske organisationer, der arbejder for den verdensomspændende konspiration.

Hvad er teorien om UFO'er?

I 1947 observerede lokale beboere under et uvejr, at noget styrtede ned på en mark nær byen Roswell i staten New Mexico i USA. Kort tid efter fandt landmanden Mac Brazel efter sigende vragrester på sin gård i nærheden blandt andet tape. Tapen var dekoreret med et blomstermønster, der kunne købes i den lokale landhandel, skriver Malene Steen Nielsen Flagga i artiklen "UFO'er og flyvende tallerkner" fra 2002 (se kilder). På trods af at dele af vragresterne således menes at være jordiske, udgør de et af hovedbeviserne for konspirationsteorier, om at der eksisterer UFO'er. Det amerikanske militær og efterretningstjeneste konfiskerede vragresterne kort efter fundet, men forinden fortolkede Mac Brazel blomstermønstret som fremmede hieroglyffer, skriver Malene Steen Nielsen Flagga. Vragresterne er det ene stridspunkt i spørgsmålet om UFO-nedstyrtningen. Derudover påstår 'ufologer', at det amerikanske luftvåben tog besætningen fra UFO'en med til militærbasen Area 51 i Arizona lige efter styrtet for at afhøre de overlevende og obducere de døde. Area 51 kan ikke ses på noget landkort og basens eksistens benægtes til stadighed af den amerikanske regering, skriver Lars Bugge i bogen "Konspirationsteorier - 20 populære sammensværgelser". Siden 1947 har forskellige mennesker rapporteret, at de har set UFO'er. I mere end 98 procent af tilfældene har det vist sig, at der i virkeligheden blot har været tale om svindelnumre, meteorer, satellitter, vejrballoner eller andre jordiske fænomener, oplyser Malene Steen Nielsen Flagga i sin artikel. På samme måde mener skeptikere, at det, der styrtede ned i 1947, var en forsøgsballon til vejrmålinger. Alligevel besøger 190.000 mennesker årligt Roswell for at se spor efter UFO-styrtet, oplyser Niels Bjerre-Poulsen i artiklen "Paranoia Americana".

Hvad er teorien om rumvæsener?

Siden 1960'erne har flere mennesker til aviser, ufolog-tidsskrifter og andre medier kommet med enslydende beretninger, om at de har været bortført af små grå rumvæsener, der har udført forsøg på dem. Ifølge ufolog Poul-Erik Nielsen har bortførelserne fundet sted, men er holdt op igen. I artiklen "UFO'er og flyvende tallerkener" udtaler han: "De fremmede, som bortførte mennesker, var af racen som vi kender som 'de grå', og bortførelsen var en aftale, som blev indgået mellem de fremmede og den amerikanske regering under præsident Eisenhower, til gengæld for udenjordisk teknologi. De fremmede havde brug for disse bortførelser, for at redde deres egen overlevelse, efter overdreven brug af kloning. Racen, som vi kender som 'de grå', kom fra Zeta Reticulian-stjernesystemet i Orion Konstellationen."

Til gengæld mener den internationale UFO-organisation IGAP ifølge artiklen "UFO'er og flyvende tallerkener", at kidnapningerne er lavet af den amerikanske regering for at skræmme almindelige mennesker. Sikkerhedstjenesten skulle besøge folk, der har set fremmede rumskibe, og true dem til tavshed. Denne version af bortførelserne har givet inspiration til filmtrilogien "Men in Black". Skeptikere mener, at de enslydende fortællinger blot skyldes, at ofrene har set de samme film og tv-programmer og læser de samme tegneserier. Rasmus Kjærgaard Rasmussen anfører desuden i radioprogrammet "Konspirationer og paranoia" fra 2002 (se kilder), at bortførelseshistorierne har stor lighed med religiøse myter.

Hvad er teorien om mordet på John F. Kennedy?

John F. Kennedy blev den 22. november 1963 dræbt ved et attentat i Dallas. Et par timer senere blev Lee Harvey Oswald anholdt som mistænkt, men kun 48 timer efter mordet på den amerikanske præsident blev han skudt af Jack Ruby. Det er bevist, at Jack Ruby havde tætte forbindelser til mafiaen, fortæller Lars Bugge i "Konspirationsteorier - 20 populære sammensværgelser". Der eksisterer et hav af konspirationsteorier om, hvem der egentligt stod bag mordet på USA's præsident. De mest seriøse teorier peger på, at det var CIA og/eller mafiaen. Teorierne næres af, at der stadig eksisterer en række uafklarede spørgsmål omkring mordet:

· Hvorfor blev Lee Harvey Oswald skudt af en mand med tilknytning til mafiaen?

· En række mystiske dødsfald blandt de vidner, der skulle have været afhørt i forbindelse med mordet på John F. Kennedy, er endnu uopklarede.

· En række dokumenter, fotos, film og beviser forsvandt på mystisk vis - hvoraf det mest pikante nok må være John F. Kennedys hjerne. Den blev efter mordet sendt til det nationale arkiv, men forsvandt sporløst tre år senere.

Undersøgelser af hjernen kunne have afsløret, hvilken vinkel skuddet kom fra. Obduktionsfotos viser, at præsidentens baghoved var intakt efter drabet bortset fra et lille indgangshul. Skuddet måtte altså være kommet bagfra, hvilket ville have passet med Lee Harvey Oswalds skudposition. Men de fleste vidner til drabet siger, at en del af præsidentens baghoved var skudt væk. Det samme siger lægerne på hospitalet Parkland Memorial, hvor præsidenten blev bragt ind, ifølge Lars Bugge.

Derfor mener konspirationsteoretikere for det første, at obduktionsbillederne er forfalskninger for at skjule, at der må have været mindst en anden attentatmand. For det andet, at hjernen siden blev stjålet af CIA og/eller mafiaen for at undgå, at der kunne stilles spørgsmålstegn ved den officielle teori, at Lee Harvey Oswald skulle have udført drabet alene. Alt i alt har de mange mystiske omstændigheder omkring drabet og opklaringen gjort sagen om John F. Kennedy til den største konspirationssag nogensinde. Kun 25 procent af amerikanerne tror på, at Lee Harvey Oswald var alene om at planlægge og udføre mordet på John F. Kennedy den 22. november 1963, skriver Niels Bjerre-Poulsen i "Paranoia Americana".

Hvad er teorien bag månelandingen?

Den 20. juli 1969 landede rumfartøjet The Eagle på månen, og det amerikanske flag blev plantet. Optagelserne fra månelandingen viser blandt andet, at flaget blafrer. Det er for konspirationsteoretikere det vigtigste bevis for, at månelandingen slet ikke har fundet sted. Den skal derimod være blevet optaget i et studie. Argumentet er, at der ikke er nogen vind på månen, og derfor ville et flag ikke kunne blafre, fortæller artiklen "Panoptikum des Absurden" fra den tyske avis Der Spiegel (se kilder). Samme artikel giver dog en naturlig forklaring på, hvorfor flaget bevægede sig efter at være blevet plantet i månejorden: Det gjorde det, fordi atmosfæren på månen og den manglende vind netop ikke giver samme luftmodstand, som vi kender på jorden, og derfor ikke kunne bremse bevægelserne. I bogen "We never went to the moon" fra 1974 (se kilder) argumenterer litteraten Bill Kaysing som den første for teorien om, at månelandingen skulle være blevet optaget i et studie. Han mener, at der er to hovedgrunde til forfalskningen. For det første ønskede NASA flere bevillinger, og for det andet ville det have været et prestigetab for amerikanerne, hvis de ikke havde været de første på månen. På trods af den naturlige forklaring på det blafrende flag oplyser Der Spiegel, at op mod 30 procent af amerikanerne i dag tror, at månelandingen var løgn og bedrag. I Danmark viste TV2 i 2002 en amerikansk produceret dokumentarfilm, "Conspiracy Theory: Did We Land on the Moon?" (se kilder). Filmen satte spørgsmålstegn ved månelandingen og skabte en mindre telefon- og mailstorm i Tycho Brahe Planetariet i København, hvor man beskæftiger sig med verdensrummet. Men planetariets direktør Bjørn Franck Jørgensen oplever, at danskere generelt er mere skeptiske over for påstande om månesvindel end amerikanere, udtaler han i artiklen "Danskere tror på månesvindel" fra 2002 (se kilder).

Hvad er teorien om prinsesse Diana?

I august 1997 døde prinsesse Diana, hendes kæreste Dodi Al Fayed og chaufføren Henri Paul i et trafikuheld i Paris efter i høj fart at være kørt ind i en bropille i en vejtunnel under en flugt fra paparazzifotografer. Chaufføren var stærkt beruset, og den officielle forklaring lyder derfor, at dette var grunden til drabsulykken. Sekunder før ulykken strejfede en hvid Fiat Uno den Mercedes, som prinsessen kørte i. Det er aldrig lykkedes at finde Fiaten. Konspirationsteoretikere mener, at den var blevet gjort tung med sandsække med det formål at bringe den store Mercedes ud af kurs og forårsage ulykken. Dodi Al Fayads far Mohammed Al Fayad er en af dem, der mest aktivt har søgt en anden forklaring på dødsulykken end den officielle. Han mener, at det engelske kongehus og den engelske efterretningstjeneste M16 havde motiver til at dræbe om end ikke prinsesse Diana, så i hvert fald Dodi Al Fayed, fordi de ikke ønskede en muslimsk stedfar til kronprinsen. Motivet er altså ifølge Mohammed Al Fayad og andre konspirationsteoretikere på plads. En af de detektiver, som Mohammed Al Fayad hyrede efter ulykken, mener, at føreren til den hvide Fiat skulle have været paparazzifotografen James Andanson, skriver Lars Bugge i "Konspirationsteorier - 20 populære sammensværgelser". I maj 2000 døde James Andanson i et meget mærkeligt selvmord og kort efter blev der begået indbrud i det billedarkiv, hvor han havde sine billeder. Det kan skyldes tilfældige sammentræf, men tilhængere af teorien om, at Prinsesse Diana blev dræbt, ser selvmordet som en del af en større konspiration. Teorien bygger dog hovedsageligt på, at biluheldet var belejligt for det engelske kongehus og derfor, gennem den engelske efterretningstjeneste, var sat i værk af dem.

Hvad er teorien om Echelon?

Rundt om i hele verden, også i Danmark, findes der lytteposter, der efter sigende kan opfange telefonopkald, faxer og e-mails. De er alle dækket af en rund, hvid boble og ser derfor iøjnefaldende ud. Lytteposterne er under militær kontrol. Echelon er navnet på det spionnetværk, som gennem lytteposterne systematisk skulle aflytte al kommunikation på kloden og undersøge den for mistænkelige ord. Bagmændene er USA's Nationale Sikkerheds Agentur (NSA) i samarbejde med efterretningstjenesterne i Storbritannien, New Zealand, Australien og Canada. I 2001 slog Det Europæiske Parlament fast, at Echelon findes, er ulovligt, og at den engelske regering har en del at skulle forklare, skriver Malene Steen Nielsen Flagga i artiklen "Overvågning" fra 2002 (se kilder). I Danmark er gisningerne om dette altomfattende overvågningssystem en af de største og eneste konspirationsteorier, der for alvor har medført debat. I første omgang er det blevet diskuteret, om Echelon overhovedet eksisterer. Diskussionen er særligt blevet ført af journalisterne Bo Elkjær og Kenan Seeberg, der i 1999 startede serien "De Hemmelige Aftaler" i Ekstra Bladet. Artiklerne er senere udgivet i bogen "Gåden om Echelon" fra 2002 (se kilder). Ministre har gang på gang afvist, at Echelon findes, hvilket som før nævnt blev modbevist af Det Europæiske Parlament. Spørgsmålet er så, om Echelon kan alt det, som det tillægges. Journalisten Duncan Campell, der tilbage i 1988 som den første omtalte Echelon, siger, at der i dag ikke findes udstyr, som kan behandle og genkende indholdet i samtlige elektroniske beskeder. Men alle de lande, der som Danmark har Echelon-lignende stationer, vil kunne bruge dem til at lytte til private samtaler, der kører over satellitter, skriver Malene Steen Nielsen Flagga i "Overvågning". Det stadigt åbne spørgsmål er så, om de danske stationer er en del af et globalt spionnetværk. Det er endnu ikke blevet bevist.

Hvad er teorien om 11. september og Mossad?

Terrorangrebet på World Trade Center og Pentagon i 2001 har ført til en række konspirationsteorier. Den officielle forklaring er, at Al-Qaeda stod bag angrebet. I Mellemøsten er mange imidlertid overbeviste om, at jøderne stod bag - for det er dem, der har fået fordele af angrebet. Den israelske efterretningstjeneste Mossad skulle således have advaret de cirka 4.000 jøder, der arbejdede i tårnene, om at gå på arbejde den dag. Kun en jøde skulle derfor være blevet dræbt. Men ifølge optællinger af de døde er mindst 400 jøder blevet dræbt, fortæller Der Spiegel i "Panoptikum der Absurden". Ikke desto mindre er konspirationsteorien vidt udbredt i Mellemøsten og indgår i regionens grundlæggende forestilling om en jødisk sammensværgelse, skriver blandt andet Claus Lindholt Mikkelsen i "Den jødiske sammensværgelse".

Hvad er teorien om 11. september og CIA?

I USA opfattes angrebet af enkle som styret af Illuminatis ønske om en New World Order. Angrebet opfattes således som led i en stort anlagt sammensværgelse om at overtage verdensherredømmet. I Vesten er den hyppigste konspirationsteori, at CIA stod bag angrebet eller var vidende herom, fordi USA i virkeligheden ønskede et argument for at kunne gå i krig med en række lande og overtage kontrollen med olien, fortæller Lars Bugge i bogen "Konspirationsteorier - 20 populære sammensværgelser". Et omdrejningspunkt for denne opfattelse er tesen om, at der slet ikke styrtede noget fly ned i Pentagon, men at skaderne på bygningerne skyldtes et missil eller en bombe. I både Tyskland og Frankrig er der udgivet bøger, som med stor popularitet argumenterer for denne tese, skriver Der Spiegel i "Panoptikum der Absurden". Disse teser har dog facts imod sig. Dels er flyet blevet set af flere vidner, dels er der fundet mange vragrester, beretter Der Spiegel. Alligevel tror 20 procent af alle tyskere, at USA selv iværksatte angrebet den 11. september.

Hvad var "birther"-bevægelsen?

I 2008, da Barack Obama kæmpede mod John McCain for at blive valgt som USA's præsident, opstod der en konspirationsteori om hans fødselssted. Ifølge flere republikanske profiler - blandt andet Donald Trump, der i 2017 blev indsat som USA's præsident - var Barack Obama ikke født i USA. Det er et uomgængeligt krav for at blive præsident i USA, at man er født i landet, og bevægelsen forsøgte dermed at undergrave Obamas ret til præsidentembedet. Bevægelsen blev døbt "birther"-bevægelsen og kom med krav om, at Obama skulle vise sin fødselsattest, hvilket han i mange år nægtede. I 2011 fremvist Barack Obama for første gang sin fødselsattest, hvor man kunne se, at han blev født i den amerikanske delstat Hawaii, men alligevel fortsatte bevægelsen med at skrive om konspirationsteorien. Først i 2016 erkendte Donald Trump - der på det tidspunkt var republikanernes præsidentkandidat - overfor CNN, at Barack Obama blev født i USA, skriver Politiken i 2016 (se kilder). Erkendelsen kom dog få dage efter, at han havde sagt til et andet medie, at han ikke mente, Obama var blevet født i USA, hvorfor mange mente at indrømmelsen var politisk begrundet.

Hvilke konspirationsteorier opstod i forbindelse med præsidentvalget i USA i 2016?

Konspirationsteorierne florerede i USA i 2016, hvor de ifølge en analyse i Kristeligt Dagblad (se kilder) blev brugt som "politisk redskab". Analysen fastslår, at det især var Donald Trump og republikanerne, der stod for spredningen af konspirationsteorier i forbindelse med valget, men efter valget begyndte konspirationsteorier også at florere blandt USA's liberale, skriver New York Times (se kilder).

De konspirationsteorier, som Donald Trump spredte under valgkampen, var i høj grad inspireret af den berygtede, højreorienterede radiovært Alex Jones, der er kendt for at udbrede konspirationsteorier rettet mod demokraterne, skriver New York Times (se kilder). Ifølge artiklen talte Trump ofte med den udskældte radiovært under og efter valgkampen. Det førte blandt andet til, at Donald Trump sagde, at mange illegale immigranter havde stemt på Hillary Clinton til præsidentvalget uden at være stemmeberettigede, påstanden om at mainstream medier bevidst ikke dækker muslimske terrorangreb og at der ikke er tørke i Californien. Efter valget skrev Donald Trump også på Twitter, at medier spreder "konspirationsteorier og blindt had" efter medier afslørede, at Rusland var involveret i et cyberangreb op til præsidentvalget i et forsøg på at svække Hillary Clinton og styrke Donald Trumps kandidatur, skriver NBC News. Andre konspirationsteorier med højreorienterede afsendere kom under valgkampen fra filmen "Hillary's America", der blev lavet af den stærkt højreorienterede politiske kommentator og filmskaber Dinesh D'Souza, der ofte bliver kaldt konspirationsteoretiker af amerikanske medier. Filmen var ifølge flere anmeldere fyldt af konspirationsteorier - blandt andet om, at det demokratiske parti skulle have være for udryddelsen af afroamerikanske borgere i USA og for slaveri - og blev kåret til årets værste film i starten af 2017, skriver Politiken den 26. februar 2017 (se kilder).

Endelig førte en konspirationsteori i 2016 til et skyderi. Ifølge en konspirationsteori stod ejerne af en pizzarestaurant i Washington, DC, der eftersigende havde forbindelse til Hillary Clinton og hendes kampagneleder John Podesta, bag en pædofiliring. Det fik en 28-årig mand til at tage bevæbnet hen til pizzeriaet for at skyde ejeren, skriver Politiken den 5. december (se kilder). Han nåede at affyre et eller flere skud, før han blev fængslet. Sagen førte til stor debat om falske nyheder og konspirationsteorier.

Også på venstrefløjen begyndte konspirationsteorierne at florere, især efter valget i november 2016, hvor Donald Trump vandt. Det skriver New York Times den 15. februar 2017. Artiklen beskriver, hvordan der har været "en bemærkelsesværdig stigning" af antallet af teorier, der florerer på nettet blandt liberale og venstreorienterede, som er skabt af og rettet mod andre venstreorienterede. Ifølge artiklen beskriver nogen Trumps indrejseforbud mod borgere fra syv forskellige muslimske lande som en "prøveballon for et statskup", og visse venstreorienterede kilder har påstået, at voldelige demonstranter på amerikanske universiteter var i ledtog med Det Hvide Hus og Trump-administrationen.

# data[].attributes.attachment_link.description
En af de første konspirationsteorier er forestillingen om Illuminati, som var et selskab, der blev grundlagt i 1776 i Bayern. I 1784 blev det forbudt, men i sin korte levetid skulle det have hvervet mange støtter i lokale afdelinger af Frimurerordenen rundt om i Europa.

# data[].attributes.body
Et oplæg:

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Artiklen giver nogle konkrete redskaber til, hvordan læreren kan gribe emnet an i de ældste klasser og på ungdomsuddannelserne. Desuden beskrives hvilke elementer, eleverne bør arbejde med, hvis de skal nå til en mere problemorienteret forståelse af fænomenet konspirationsteorier.

Indledning

Konspirationsteorier er populære som aldrig før. De tilbyder forklaringer på skelsættende begivenheder, og de fortæller os, at intet sker ved tilfældighed. Deres tiltrækningskraft er stor, og forskningen viser, at et betydeligt antal mennesker abonnerer på en eller anden form for konspirationsteori som forklaring på voldsomme hændelser.(1)

Mange elever har en interesse i konspirationsteorier, og nogle er endda så grebet af fænomenet, at de selv tror på en eller flere teorier, eksempelvis at angrebene 11. september 2001 blev udført af den amerikanske regering, at månelandingen i 1969 blev optaget i et TV-studie, eller at myndighederne bevidst forsøger at kontrollere os ved at hælde kemikalier i drikkevandet. Forskere rundt omkring på universiteterne oplever af og til at blive kontaktet af skoleelever, som gerne vil skrive opgave om emnet. Det er altså et emne, som eleverne synes er elementært spændende at arbejde med.

Som lærer kan man have en vis forbeholdenhed over for at tage emnet op. Med gode grunde. Mange lærere synes emnet er problematisk at arbejde med, da det kan være vanskeligt at se, hvordan man skal gribe det an. Mange oplever, at meget af tiden går med endeløse og anstrengende diskussioner om sandt eller falsk, og at de ikke rigtig kommer længere ind i emnet end til det underholdningsprægede og overfladiske niveau, hvor eleverne enten opfatter konspirationsteoretikere som paranoide galninge med sølvpapirshatte eller falder i den anden grøft og selv begynder at tro på de teorier, de arbejder med. Selvom der findes gode artikler om emnet, mangler der læremidler, der giver eleverne redskaber og metoder til at arbejde selvstændigt med emnet.

Trods dette er emnet særdeles relevant at arbejde med i historieundervisningen i de ældste klasser og på gymnasialt niveau.

Hvorfor arbejde med konspirationsteorier i historieundervisningen?

Konspirationsteorier kan defineres som antagelsen om, at der bag en bestemt hændelse kan findes en skjult plan eller årsag som ikke er umiddelbart tilgængelig for alle. Årsagen holdes bevidst skjult af en eller flere personer eller instanser, og det antages, at hændelsen indgår i en større plan med en ondsindet hensigt, der vil få alvorlige konsekvenser for mange mennesker. Konspirationsteorier "undersøger" disse sammenhænge og tilbyder et alternativ til de officielle forklaringer på hændelser. De udpeger de "rette skyldige" og beretter om det "sande" hændelsesforløb.

I et undervisningsforløb om konspirationsteorier bør eleverne motiveres til at undersøge hvorfor og hvordan konspirationsteorier overhovedet opstår, og hvordan de har forandret sig i tidens løb samt at forsøge at finde svar på, hvorfor nogle mennesker eller grupper tror på konspirationsteorier. Dette er nemlig på mange måder mere interessant set fra et undervisersynspunkt, end hvorvidt en konspirationsteori kan bevises som forkert.

Hvis undervisningen anlægger en sådan problemorienteret tilgang, vil emnet kunne bruges til at træne elevernes kildekritiske viden og kompetencer, give dem mulighed for at udarbejde historiske problemstillinger samt at inddrage kompetenceområdet historiebrug.

Det er oplagt at samarbejde med samfundsfag, dels fordi emnet kan gøres meget aktuelt ved at inddrage en række nyere cases, dels fordi det giver mulighed for at arbejde med aspekter såsom forholdet mellem historie og politik, magtforhold og magtbalancer i samfundet samt demokrati og demokratikritik. Emnet er velegnet til projektorienteret og elevdifferentieret undervisning, hvor eleverne i høj grad selv kan være med til at præge undervisningen. De kan eksempelvis selv udvælge cases og emner og - med støtte fra læreren - udarbejde deres egen problemformulering til belysning af stoffet. I løbet af processen bør læreren agere som vejleder og støtte eleverne i at formulere spørgsmål, der kan bearbejdes til egentlige problemstillinger, som eleverne kan belyse ved hjælp af kilder og cases.

Konspirationer og konspirationsteorier

Den formentlig største udfordring, man løber ind i som lærer, er konspirationsteoriers sandhedsværdi, og hvor vidt man skal gå ind i diskussionen af sandt eller falsk. Har denne eller hin konspirationsteori noget at have det i? Og mere omfattende: hvordan kan man skelne mellem sande og falske konspirationsteorier? For man kan jo ikke afvise, at der har været konspirationer tidligere i historien. Dette aspekt er vanskeligt, fordi konspirationsteorier netop ikke kan modbevises inden for deres egen logik. Ethvert modargument mod en konspirationsteori bestyrker ofte blot konspirationsteoretikeren i, at sandheden bevidst holdes skjult.(2) En konspirationsteori er nemlig typisk ikke en teori, der kan testes, og derfor kan de hverken be- eller afkræftes. Manglen på beviser eller spor, som kunne tjene som argument for at teorien er tvivlsom, fungerer nemlig for konspirationsteoretikeren som endnu et bevis på, at nogen manipulerer med sandheden og bevidst skjuler data.(3)

Derfor kunne en øvelse i starten af undervisningsforløbet, eller i undervisningen generelt, gå ud på at drøfte forskellen mellem konspirationer på den ene side og konspirationsteorier på den anden.(4) Konspirationer forstået som en sammensværgelse eller en hemmelig aftale mellem nogle parter kan sagtens vise sig at have noget på sig; tænk blot på Mordet i Finderup lade, Watergate-skandalen eller mordet i 1914 på den østrigske ærkehertug Franz Ferdinand, der udløste 1. verdenskrig, og som blev arrangeret i al hemmelighed af officerer i den serbiske hær. Konspirationsteorier derimod er - som jeg har været inde på - teorier om, hvordan nogen står bag en hændelse eller nogle bestemte fænomener i samfundet og bevidst holder sandheden om deres deltagelse skjult med det formål at ramme deres modstander.

Kildekritik og bevidsthed om intentionerne bag budskaberne

Det er vigtigt at inddrage øvelser, der hjælper eleverne til at kunne skelne mellem konspirationer og konspirationsteorier. For det er vigtigt, at eleverne oparbejder en forståelse af, at vi ikke kan anvende konspirationsteorier som kilder til at afdække begivenheder, fordi konspirationsteorier ikke repræsenterer en objektiv sandhed, sådan som de postulerer, men derimod er en særlig type fortællinger om, hvorfor noget holdes skjult. Konspirationer skal med andre ord afdækkes gennem en anden type analyse, end den som konspirationsteorien tilbyder.

Det handler om at få eleverne til at forstå, at konspirationsteorien ikke er en kilde til en virkelig konspiration - men en kilde til en bagvedliggende konflikt, idet den siger noget væsentligt om, hvordan eftertiden (eller samtiden) har forsøgt at forklare og forstå bestemte fænomener eller hændelsesforløb. Hvis eleverne skal opnå forståelse af, hvad det er for en samfundsmæssig konflikt, der ligger til grund for konspirationsteorien, er det vigtigt systematisk at analysere kilden, og den kontekst den indgår i, herunder hvilken kildetype der er tale om, og hvem afsenderen er. Mange af de greb, som vi kender fra den traditionelle tekstanalyse, kan her anvendes. Til slut i denne artikel præsenterer jeg mit bud på en kommunikationskritisk analysemodel, som eleverne kan anvende, når de analyserer og fortolker de konkrete konspirationsteorier, som de arbejder med.

En styrkelse af elevernes kildekritiske kompetencer er ikke blot vigtigt i historiefaget, men også i forhold til de online påvirkninger og budskaber, de udsættes for dagligt. Det er vigtigt at kunne genkende, analysere og forholde sig kildekritisk og få forståelse for mekanismerne bag propaganda og mere generelle manipulationer og ikke mindst at kunne fortolke intentionerne bag budskaberne. Dette kan arbejdet med konspirationsteorier være med til at styrke, hvis eleverne vel at mærke anvender kildekritiske redskaber.

Udarbejdelse af historiske problemstillinger

Konspirationsteorier er tæt knyttet til noget man kunne benævne en religiøs livsforståelse, idet de sætter ord på uforklarlige og voldsomme hændelser, som får en betydning ved at blive sat ind i en større metafysisk ramme. De fortæller os, at intet sker ved tilfældighed, og at alt kan forklares, hvis blot vi lytter til sandheden. En konspirationsteori kan minde om den klassiske kriminalgåde, hvor det handler om at opklare forbrydelsen og finde frem til morderen. Men i modsætning til kriminalgåden er konspirationsteorien optaget af at skabe fjendebilleder eller stigmatisere enten magthaverne eller bestemte grupper i samfundet med det formål at svække deres virke, magt, legitimitet eller troværdighed. Dette træk går igen i utallige konspirationsteorier op igennem historien.

Konspirationsteorier indgår ofte i en kamp om magten i et givent samfund. Bag enhver konspirationsteori gemmer der sig som nævnt en eller anden form for konflikt, som det er vigtigere at afdække end spørgsmålet om sandt eller falsk. Det betyder også, at konspirationsteorier kan forstås på et mere strukturelt niveau, som en særlig type af fortællinger, sproghandlinger eller praksisser som har et ganske bestemt formål - nemlig at påvirke de givne magtstrukturer i samfundet eller direkte at angribe magten og de autoritative forklaringer på, hvad der er sket og hvorfor noget er som det er.

I stedet for at finde argumenter for, om denne eller hin konspirationsteori er sand eller troværdig, er det derfor vigtigt at motivere eleverne til at prøve at finde svar på, hvordan konspirationsteorien som en særlig fortælling er opbygget (narrativ, komposition), hvordan der argumenteres (ved hjælp af hvilke ord/begreber, fx henvisning til fakta og videnskab eller til højere magter), hvilken type bevisførelse- og materiale, der tages i anvendelse (billeder, skriftlige kilder, tal), for derigennem at afdække de konfliktmæssige forhold som gør sig gældende bag konspirationsteorien og forsøge at forstå, hvorfor konspirationsteorier opstår.

Eksempel på en case og udarbejdelse af en problemstilling

En aktuel case, man kunne tage op, er anti-vaccinationsbevægelserne, der skyder op overalt i verden - og som også i Danmark har fået flere tilhængere gennem de seneste år. En del af tilhængerne argumenterer for, at sundhedsmyndighederne bevidst og systematisk skjuler alvorlige bivirkninger ved fx HPV-vaccinen, bl.a. for at holde hånden over medicinalindustrien, som tjener styrtende summer på vaccinerne. Den generelle mistillid til sundhedssystemet har i det 20. århundrede dannet grobund for utallige konspirationsteorier. En amerikansk undersøgelse fra 2005 viste, at 44% af afroamerikanere mener, at hiv-smittede, der får medicin, bliver brugt som forsøgsdyr af regeringen. Op mod 16% tror sågar, at Aids er skabt af CIA og regeringen for at holde den sorte befolkning under kontrol.(5)

Det, at der i nogle lande og nogle kulturer er så stor en mistillid til myndighederne, ja ligefrem en tro på at myndighederne bevidst manipulerer med og misbruger befolkningens tillid, fører til en undren. Denne undren kan omformuleres til en problemstilling eller et spørgsmål såsom: "Hvorfor er konspirationsteorier om hiv og AIDS især udbredte blandt den afroamerikanske befolkning?" - som eleverne herefter, ved hjælp af kilder, kan udarbejde svar på. Det er vigtigt, at læreren på dette tidspunkt i arbejdet træder til som vejleder og hjælper eleverne med at formulere gode problemstillinger på baggrund af noget, de undrer sig over eller gerne vil undersøge nærmere - og som de gennem brug af kilder har mulighed for at afdække.

I dette tilfælde med konspirationsteorier om hiv/Aids blandt afroamerikanere ligger der reelle og historiske erfaringer af uretfærdighed og myndighedernes svigt til grund, som har givet grobund for udbredelsen af konspirationsteorier. Der findes rent faktisk kilder, hvoraf det fremgår, at der op igennem det 20. århundrede har været flere tilfælde af systematiske medicinske forsøg på fattige sorte. Mange af disse forsøg blev afsløret i løbet af 1980-90'erne, da AIDS-epidemien var på sit højeste.

Konspirationsteorier som historiefortælling og historiebrug.

Konspirationsteorier er en måde at fortælle historie på. Men det er en yderst selektiv historiefortælling farvet af et bestemt verdenssyn og med mange udeladelser. Konspirationsteorier er derfor særdeles anvendelige til at sætte ord på, hvad historiebrug er, særligt den type historiebrug, der nogle gange betegnes ideologisk eller politisk historiebrug.(6) Når eleverne skal oparbejde viden om historiebrug, skal fokus flyttes fra viden om fortiden, til hvordan fortiden bruges og er blevet brugt af eftertiden med forskelligt sigte.

Konspirationsteorier tegner et anderledes billede af et politisk forløb eller en begivenhed, end den forklaring man støder på i de officielle beskrivelser - eller historiebøger. De kan derfor bruges til at illustrere den pointe, at forskellige grupper kan have en interesse i at levere en bestemt fortælling om fortiden, der gør de autoritative forklaringer rangen stridig eller ligefrem selv kan blive til den officielle fortælling. Når konspirationsteorien fremstiller et bestemt historisk scenarie indeholder fortællingen ikke blot en beskrivelse af begivenheder der har fundet sted, dvs. fortolker fortiden. Den tilrettelægger tit og ofte et bestemt scenarie med henblik på at påvirke begivenhedernes gang i fremtiden. Et klassisk eksempel er den nazistiske forestilling om en jødisk-russisk verdenssammensværgelse, der som bekendt fik forfærdelige konsekvenser for det jødiske samfund i Europa under anden verdenskrig.

Når eleverne arbejder med de forskellige cases bør de motiveres til at forholde sig til, hvordan en konspirationsteori fortolker nogle begivenheder med henblik på at forme nutiden og søge at ændre fremtiden. De bør med andre ord i deres analyse af konspirationsteorien forholde sig til, hvordan den bruger fortiden - og hvordan den forholder sig til andre historiske fortællinger om samme begivenheder i fortiden.

Motiverende og differentierende arbejdsformer

Selvom læreren vælger en projektorienteret arbejdsform, er det vigtigt, at der i undervisningen jævnligt samles op på de cases, vinkler og konklusioner, grupperne når frem til. Analysemodellen som er præsenteret herunder tager udgangspunkt i en kilde- og tekstkritisk analysemodel, men der er intet til hinder for, at de dygtige elever kan arbejde med narratologiske elementer i deres analyse, og fx se på, hvilke typer af argumenter, retoriske og fortællemæssige træk, der går igen i forskellige konspirationsteorier. Disse elever kan få til opgave mere strukturelt at afdække typiske konspirationsteoretiske elementer gennem en sammenligning af forskellige konspirationsteorier. Eller de kan arbejde idéhistorisk og undersøge, hvordan konspirationsteorier har forandret sig gennem tiden.

En interessant problemstilling er, hvordan konspirationsteorier har ændret sig med internettet og de sociale mediers fremkomst. Projektarbejdet kan for alle grupper afsluttes med et større projekt, fx en rapport eller en mundtlig fremlæggelse.

Analysemodel til konspirationsteorier i historieundervisningen:

1. Hvad er indholdet (påstanden) i konspirationsteorien, punkt for punkt. Hvad er det for en hændelse/forløb/fænomen, den omhandler? Gengiv konspirationsteorien med egne ord.

2. Hvornår er konspirationsteorien opstået? Hvordan har den udviklet sig over tid?

3. Hvilke(n) kildetype(r) er der tale om? (ekspert, lægmand, populærformidling? - hjemmeside, officielt dokument, bog eller?) - Vurdér kildens troværdighed.

4. Hvem er afsenderen? Og hvad er afsenderens baggrund/politiske ståsted/interesse?

5. Hvem er konspirationsteoriens modstander - og hvordan omtales modstanderen?

6. Hvem er tænkt som modtager? Hvem er ikke tænkt som modtager?

7. Hvordan ønsker afsenderen at påvirke modtageren? Hvad kunne være afsenderens mål med teorien?

8. Forholder afsenderen sig kritisk til sin egen teori - hvorfor / hvorfor ikke?

9. Hvori består konspirationsteoriens tiltrækningskraft? Vurdér og find oplysninger om den har /har haft let ved at finde tilhængere.

10. Hvad er det for en konflikt teorien italesætter? Hvem er skurken - og helten?

11. Hvorfor er der opstået en konspirationsteori som den pågældende?

12. Er du selv blevet grebet eller ligefrem overbevist af teorien - hvorfor / hvorfor ikke?

Referencer

1. Spilde, Ingrid, "Hvem tror på konspirationsteorier?", Videnskab.dk, 9. maj 2012, http://videnskab.dk/kultur-samfund/hvem-tror-pa-konspirationsteorier

2. Kabel, Kristine, journalist, "Konspirationsteorier", iBureauet/Dagbladet Information, 2003, https://faktalink.dk/titelliste/kons

3. Spilde, Ingrid, "Hvem tror på konspirationsteorier?", Videnskab.dk, 9. maj 2012, http://videnskab.dk/kultur-samfund/hvem-tror-pa-konspirationsteorier

4. Thorup, Mikkel: 'Sandheden vil sætte os fri', Slagmark nr. 69, 2014, side 158.

5. Sütcü, Emrah, "Afroamerikanere: Aids er skabt for at slå os ihjel", Politiken Internationalt, d. 26. jan. 2005, http://politiken.dk/udland/ECE104892/afroamerikanere-aids-er-skabt-for-at-slaa-os-ihjel/

6. Jens Aage Poulsen og Nikolaj Petersen (red.): Forenklede Fælles Mål i historie - en håndsrækning, HistorieLab 2015, side 57-58.

Artiklen er publiceret i RADAR - Historiedidaktisk Tidsskrift, 2017, årg. 4 (1), s. 1-7, https://tidsskrift.dk/radar/article/view/107439/157017

# data[].attributes.attachment_link.description
Artiklen giver nogle konkrete redskaber til, hvordan læreren kan gribe emnet an i de ældste klasser og på ungdomsuddannelserne. Desuden beskrives hvilke elementer, eleverne bør arbejde med, hvis de skal nå til en mere problemorienteret forståelse af fænomenet konspirationsteorier. Konspirationsteorier er populære som aldrig før.

# data[].attributes.headline
Rapport om trossamfund afl. 9/9 skriftligt 2 sider

# data[].attributes.subject
Rapport om trossamfund afl. 9/9 skriftligt 2 sider

# data[].attributes.headline
Læs til og med Vietnamkrigen fredag d. 28/8

# data[].attributes.subject
Læs til og med Vietnamkrigen fredag d. 28/8

# data[].attributes.body
Hør teksterne og oversæt

# data[].attributes.body
Det er vigtigt, at dine noter kan bruges til at skrive disposition.
Temaet skal være læst senest uge 41:

# data[].attributes.body
Du skal lave en rejse med familie eller venner. Du skal tale i 8. min.
Du skal dele noterne med mig, og opgaven skal præsenteres i løbet uge 35 og 36

# data[].attributes.body
Udfyld sætninger korrekt:

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Häufige Schreibfehler:

Satzanfang, Nomen und Namen schreibt man mit großem Buchstaben! Ein kleiner Buchstabe gilt als Fehler.

Fehlende Satzzeichen ( . , ? ! ) gelten als Fehler

Fehlende oder falsche Buchstaben gelten als Fehler

Pronomen / Verbbegleiter ergänzen

Setzen Sie den passenden Verbbegleiter ( Nomen oder Pronomen) ein.

Diese Übung downloaden

Beantworten Sie die folgenden Ja-/Nein-Fragen.
Beispiel: Hat Gerd eine Schwester? - " Ja, Gerd hat eine Schwester."

# data[].attributes.attachment_link.description
Online-Grammatikübungen zum Thema Personalpronomen. Lückentext Personalpronomen einsetzen, Verbbegleiter ergänzen, Fragen beantworten, Frage- und Antwortsätze bilden.

# data[].attributes.body
Oversæt teksten

# data[].attributes.body
Oversigt over temaer

# data[].attributes.body
Oversigt over temaer

# data[].attributes.body
Oversigten over temaer

# data[].attributes.body
Om kilder og konspirationsteorier:

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
I takt med at coronavirusset har spredt sig fra Kina og til resten af verden, har en strøm af konspirationsteorier, falske mirakelkure og fake news fulgt lige i kølvandet på den.

Fakta om coronavirus

Coronavirus er en familie af virus, der kan være årsag til milde forkølelser, men også til alvorlige infektioner i luftvejene.

Det nye virus hedder SARS-CoV-2. Sygdommen, som det giver, hedder Covid-19 (Corona Virus Disease 2019).

De første tilfælde blev fundet i Wuhan i Hubei-provinsen i det østlige Kina i december 2019.

80 procent af tilfældene giver milde symptomer, som ikke kræver indlæggelse.

15 procent må indlægges på sygehus.

Fem procent indlægges på intensiv afdeling.

Dødeligheden ligger på cirka to procent.

Alvorlig sygdom ses primært hos ældre og svækkede med kroniske sygdomme.

Kilder: Statens Serum Institut og Sundhedsstyrelsen

De mange falske nyheder, der cirkulerer på nettet om coronavirusset, kommer ikke bag på Johan Farkas, der er ph.d.-studerende på Malmö Universitet og forsker i misinformation på nettet. Der er nemlig de perfekte vilkår for, at falske nyheder kan opstå lige nu, forklarer han.

- Usikkerhed, frygt og manglende viden er opskriften på, at folk begynder at opfinde konspirationsteorier. Derfor ser vi, at problemerne med misinformation stiger i takt med, at sygdommen breder sig, siger han.

Danmark er ikke så hårdt ramt

Selvom vi i Danmark ikke har været så hårdt ramt af falske nyheder om corona-virus, har der alligevel været nogle stykker i omløb:

For to uger siden gik en video viralt på Facebook, hvori den alternative behandler Martin Bonde Mogensen antydede, at c-vitamin kan forebygge coronavirus. Videoen er set halvanden million gange, men der er ingen videnskabelig evidens for påstandene deri. Også den tidligere hjerneforsker Milena Penkowa, der tilbyder foredrag om helbred og sundhed gennem sin medlemsklub på nettet, var ude med en lignende påstand.

Men de store konspirationsteorier om, hvor virusset stammer fra, har ikke slået rod i Danmark. Og det skyldes nok, at det danske samfund er godt rustet til at håndtere misinformation, forklarer Johan Farkas.

- I modsætning til Iran og også i nogen grad USA er der stadig relativ stærk tillid til myndighederne og vores medier i Danmark. Den tillid gør os mere modstandsdygtige over for falske informationer, end hvis du er i et land, hvor få mennesker har tillid til den information, der kommer fra officielle kilder, siger han og fortsætter:

- I sådanne lande stiger efterspørgsel efter andre informationskilder - og her er det, at konspirationsteorierne får friere spil.

I går holdt Mette Frederiksen pressemøde, hvor hun sammen med sundhedsminister Magnus Heunicke og andre myndighedspersoner fortalte om den alvorlige trussel coronavirusset udgør for Danmark. Den slags kommunikation fra officielle myndigheder er meget vigtig for at modvirke misinformation, vurderer danske forskere:

Vigtigt at myndighederne er proaktive

At statsminister Mette Frederiksen flere gange har holdt pressemøde om, hvordan vi skal håndtere coronavirusset her i Danmark, er et vigtigt værktøj i forhold til at bekæmpe falsk information om smitten, forklarer Johan Farkas.

- Det er meget vigtigt, at myndighederne er proaktive og fortæller befolkningen, hvad der er op og ned i situationen her. Jo mindre usikkerhed, desto færre falske nyheder. Og spreder en falsk nyhed sig alligevel, er det afgørende, at myndighederne hurtigt forholder sig til de påstande, siger han.

En af de læger, der til daglig bekæmper corona-misinformation på nettet, er Ida Donkin fra foreningen Læger Formidler. Hun er helt enig i, at det er nødvendigt at fange de falske informationer, hvor de opstår og så hurtigt som muligt "debunke" dem.

- Vi forsøger at give den rigtige information og pege de falske nyheder ud, så folk ikke lytter til dem, siger hun.

Mange henvendelser fra forvirrede danskere

Ida Donkin og hendes lægekolleger i Læger Formidler får i de her uger mange henvendelser fra danskere, der er i tvivl om noget information, de er stødt på. Og det gør, at hun har et godt overblik over hvilken falsk information, der florerer derude.

- Folk kontakter os ofte, hvis de er i tvivl. De sender typisk et billede, de har taget af en kendis eller en influencer, som leverer nogle tvivlsomme informationer. Det faktatjekker vi så, siger hun.

Hun er derfor stødt på mange forskellige former for "fake news", mens coronavirusset har hærget.

- Herhjemme har det her med at booste dit immunforsvar med c-vitamin eller hvidløg for at forebygge corona-virus fyldt mest. Men også internationale konspirationsteorier har floreret, siger hun og fortsætter:

- Og så har der været folk, der forsøgte at overdrive faren ved at dele billeder af døde kinesere på gaderne. Billeder, der viste sig at stamme fra en kunstinstallation for et par år siden. Sidst har der været folk, der spredte budskabet om, at myndighederne overdriver, og vi slet ikke skal være bekymrede, siger hun.

Normalt med misinformation ved epidemier

Corona-virusset trækker altså et langt spor af falske nyheder efter sig. Men ifølge Johan Farkas er det langt fra første gang, vi oplever det. Også under Ebola-epidemien i Congo i 2014 flød det med misinformation, forklarer han.

- Vi ser konsekvent en eksplosion af misinformation ved udbrud af nye epidemier, men det er nyt, at vi ser det i så stort et omfang. Jo mere sygdommen spreder sig, desto mere misinformation ser vi, siger han.

At vi har fået sociale medier, som lynhurtigt kan sprede budskaber uden om de etablerede medier, er desuden med til at øge mængden af falske nyheder, forklarer Aske Kammer, der er lektor på IT-universitetet og forsker i, hvordan falsk information opstår og spredes på digitale platforme.

- Før de sociale medier og internettet, så man måske noget om sådan en epidemi i TV Avisen om aftenen og læste mere om den i avisen næste morgen. Og så talte man med naboerne og folk i den lokale idrætsklub - og det var her, man blev konfronteret med uofficielle teorier og råd, siger han og fortsætter:

- Nu spreder det sig lynhurtigt på de sociale medier på tværs af landegrænser. Og sammenligner vi med svineinfluenzaen i 2009, oplever vi at blive konfronteret med langt mere misinformation i dag, fordi de sociale medier er langt mere integreret i vores liv nu.

Sociale medier til kamp mod falske corona-nyheder

Både Facebook, YouTube og Twitter er gået ind i kampen for at få misinformationen om coronavirusset til at sprede sig så lidt som muligt. Det skriver New York Times.

Ifølge det amerikanske medie arbejder alle tre SoMe-giganter på at skubbe brugerne hen til korrekt information om virusset fra troværdige kilder.

Facebook har udtalt, at de fjerner indhold, der enten afskrækker folk fra at gå i behandling eller fraråder dem at tage de nødvendige forholdsregler for at undgå at smitte. Og når Facebook-brugere forsøger at dele indhold med konspirationsteorier om sygdommen, får de en advarsel om, at det indeholder falsk information.

På Twitter ligger der i toppen af alle hashtags, der har med coronavirusset at gøre, et direkte link til sundhedsmyndighederne i det land, du opholder dig i.

Men på trods af den indsats, spreder misinformationen sig alligevel.

En pandemi af løgne

De mange falske rygter om corona-virusset har da også fået WHO til at slå alarm.

Ifølge en artikel i New York Times i sidste uge, udtalte Aleksandra Kuzmanovic, der arbejder for WHO med at stoppe spredningen af falsk information, at de kæmper en krig på to fronter. Med at stoppe spredningen af både virusset og den falske information.

Noget af det, hun og hendes kolleger arbejder på, er blandt andet, at få Amazon til at give brugerne information om virusset, når de køber masker, respiratorer eller bøger stadig varme fra trykken, som potentielt kan indeholde falske oplysninger.

WHO tager problemet med falske informationer meget alvorligt og kalder krisen for både en pandemi og en 'info-demi'.

Derfor klikker vi, selvom det lyder for godt til at være sandt

På trods af den store indsats for at stoppe spredningen af falsk information, bliver de falske historier stadig læst og delt.

Men hvorfor er det, at vi klikker på det, når vi måske godt ved, at mange af informationerne er for gode til at være sande?

For Ida Donkin, læge fra foreningen Læger Formidler, er det fordi historierne taler til vores grundlæggende følelser som frygt eller nysgerrighed.

- Det er jo vilde historier, man bare bliver nødt til at klikke på. Også selvom man ved, det ikke er rigtigt. Og jo flere gange, man bliver udsat for en løgn, desto sværere får man ved at gennemskue, om den er sand, siger hun.

Johan Farkas, der er ph.d.-studerende på Malmö Universitet og forsker i misinformation på nettet, mener, at det handler om mere end vores grundlæggende følelser. Det handler i høj grad om det samfund, vi lever i.

- Når folk klikker, handler det også om noget, der ligger langt tid før virusset blev opdaget. Det handler om den generelle tillid til dine sundhedsmyndigheder, dine medier og dine politikere, siger han.

Læs op

# data[].attributes.attachment_link.title
Opfundet af Bill Gates og kan kureres med hvidløg: Nettet vrimler med 'fake news' om coronavirus

# data[].attributes.attachment_link.description
I takt med at coronavirusset har spredt sig fra Kina og til resten af verden, har en strøm af konspirationsteorier, falske mirakelkure og fake news fulgt lige i kølvandet på den. De mange falske nyheder, der cirkulerer på nettet om coronavirusset, kommer ikke bag på Johan Farkas, der er ph.d.-studerende på Malmö Universitet og forsker i misinformation på nettet.

# data[].attributes.body
Se forskellene:

# data[].attributes.attachment_link.title
Betaler andre en del af regningen for dig? Tjek din kommune her

# data[].attributes.attachment_link.description
Se om din kommune får penge fra de rigeste, eller om du betaler regningen i andre kommuner.

# data[].attributes.body
Se, hvad de tjener:

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
De største sportsnavne har millioner af følgere på Instagram, og det giver enorm reklameværdi for verdens største firmaer, som glædeligt hoster op, hvis bare deres produkt bliver nævnt af stjernerne i et enkelt opslag.

Kongen af Instagram

Han er næsten uovervindelig på banen, og ingen kommer i nærheden af 34-årige Cristiano Ronaldo på nettet.

176 millioner følgere er med til at skaffe den portugisiske jernmand ikke mindre end 6,5 millioner kroner, hver gang han poster et billede på Instagram.
Artiklen fortsætter under billedet ...
Ronaldo tjener også penge på sit eget mærke, CR7. Og han er selvfølgelig stjernen, når tøjet skal vises frem. (Foto: MEGA)

Rigtig rig

Den 27-årige brasilianske boldkunstner Neymar tryller ikke bare på banen.

Gennem sine 123 millioner følgere hiver han utrolige 4,8 millioner kroner hjem, når han forkæler sine fans med et nyt billede.
Artiklen fortsætter under billedet ...
Neymar da Silva Santos Jr. er fodboldspillerens fulde navn. (Foto: MEGA)

Guldfugl

32-årige Lionel Messi og sønnen Ciro kan roligt stikke tommelfingeren i vejret.
Artiklen fortsætter under billedet ...
Messi med sønnen Ciro. (Foto: MEGA)

Fodboldgeniet fra Argentina kan gå i banken med 4,3 millioner kroner, når han tager billeder af sit luksusliv.

Fed pension

Den nu fodboldpensionerede David Beckham, 44, mangler som bekendt ikke noget med en estimeret personlig formue på tre milliarder kroner.

Og hver gang englænderen lægger et billede på Instagram, tikker der yderligere 2,4 millioner kroner ind på kontoen.
Artiklen fortsætter under billedet ...
David Beckham. (Foto: MEGA)

Dyre dunk

Med 50 millioner følgere på det sociale medie er der godt gang i det sponsorerede indhold hos den amerikanske basketstjerne LeBron James, 34, som da også kan fyre 1,8 millioner kroner af, hver gang han poster på Instagram.
Artiklen fortsætter under billedet ...
LeBron James. (Foto: MEGA)

Samba for millioner

1,7 millioner kroner. Så mange knapper ryger der ned i 39-årige Ronaldinhos pengepung, hver gang boldkunstneren knipser med kameraet på Instagram.
Artiklen fortsætter under billedet ...
Ronaldinho. (Foto: MEGA)

Trøste-præmie

Det kører ikke ligefrem for 30-årige Gareth Bale i Real Madrid, og han skulle være på vej væk fra kongeklubben, men han skal nok klare sig alligevel.

Via Instagram hapser den walisiske wing 1,5 millioner, hver gang han poster et billede.
Artiklen fortsætter under billedet ...
Gareth Bale. (Foto: MEGA)

Svensk succes

37-årige Zlatan Ibrahimović mangler ikke penge efter en karriere med spilletid i flere af de største klubber, men selv når karrieren stopper, vil det med 37 millioner følgere altid regne ind med penge. Nærmere bestemt tjener han 1,3 millioner kroner pr. opslag.
Artiklen fortsætter under billedet ...
Zlatan Ibrahimovic. (Foto: MEGA)
Vil du læse meget mere om de kendte hver eneste uge? Så bliv fast abonnenent på SE og HØR - læs mere her.

# data[].attributes.attachment_link.title
Insta-guld: Sportsstjernerne scorer kassen på nettet | SE og HØR

# data[].attributes.attachment_link.description
De største sportsnavne har millioner af følgere på Instagram, og det giver enorm reklameværdi for verdens største firmaer, som glædeligt hoster op, hvis bare deres produkt bliver nævnt af stjernerne i et enkelt opslag. Han er næsten uovervindelig på banen, og ingen kommer i nærheden af 34-årige Cristiano Ronaldo på nettet.

# data[].attributes.body
Børn og reklamer

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Danske Spil er blevet anmeldt til politiet af Alliancen mod Spilafhængighed.

Det oplyser foreningen til TV 2.

Læs også Advarer mod at forbyde spilreklamer: - Ludomanen skal nok finde et udenlandsk spil

- Vi finder det meget problematisk, at Danske Spil henvender sig til børn under 18 år ved at bruge dem som reklamesøjler i deres markedsføring på de sociale medier, siger Marcus Kondrup Nielsen, der er stifter og talsmand for Alliancen mod Spilafhængighed.

Danske Spil er blevet anmeldt til politiet for i alt 12 forskellige lovovertrædelser, hvoraf de syv omhandler salg af væddemål til børn og markedsføring rettet mod børn, oplyser talsmanden.

Danske Spil har brugt børn på 16 år som reklamesøjler i deres videoer på Youtube.

Marcus Kondrup Nielsen, stifter og talsmand for Alliancen mod Spilafhængighed

- Danske Spil har brugt børn på 16 år som reklamesøjler i deres videoer på Youtube, siger Marcus Kondrup Nielsen til TV 2.

Læs også Webdok: Løgn, bedrag og raseri: Sådan tabte teenageren Marcus 122.000 kroner

Politianmeldelsen blev indgivet til Vestegnens Politi for præcis én uge siden - 31. oktober.

Københavns Vestegns Politi bekræfter over for TV 2, at man har modtaget en politianmeldelse fra Alliancen mod Spilafhængighed, og at den er i gang med at blive behandlet.

05:39

VIDEO: Antallet af reklamer for spilvirksomheder er eksploderet. En ung mand fra Randers mistede 122.000 på online-spil, og han vil reklamerne til livs. Indslaget fra TV2 ØSTJYLLAND er fra september 2019.

Brugte børn i reklamer for spil

Alliancen mod Spilafhængighed mener, at Danske Spil specifikt har overtrådt Spillelovens paragraf 36 stykke 3 ved:

- Et ukendt antal gange, men som minimum to gange, at have brugt børn i spilreklamer for Oddset og eOddset (betting på eSport) på Youtube.

Og desuden ved:

Vi finder det meget problematisk, at Danske Spil henvender sig til børn under 18 år.

Marcus Kondrup Nielsen, stifter og talsmand for Alliancen mod Spilafhængighed

- Et ukendt antal gange, men minimum én gang, at have brugt barn som bettingekspert for eOddset på Youtube.

Politianmeldelsen kommer, i kølvandet på at skatteminister Morten Bødskov (S) i oktober blev bedt om at redegøre for Danske Spils brug af børn i bettingreklamer.

Dette har skatteministeren ikke svaret fyldestgørende på, mener Marcus Kondrup Nielsen fra Alliancen mod Spilafhængighed.

Har ikke hørt fra politiet

TV 2 har forholdt Danske Spil politianmeldelsen.

Læs også 15-årig tabte 122.000 kr. på spil: Nu vil danske EU-politikere forbyde spilreklamer

Den statsejede spilgigant har imidlertid ikke meget at sige om sagen.

- Vi har ikke hørt fra politiet, og derfor kan vi ikke forholde os til anmeldelsen, siger pressechef Marie Grabow Westergaard.

00:48

VIDEO: En stikprøvekontrol viser, at en 15-årig uden problemer kan få lov at betale for et væddemål på en sportskamp, selvom aldersgrænsen er 18 år. Se mere i denne video fra TV2 ØSTJYLLAND. Videoen er fra september 2019.

# data[].attributes.attachment_link.title
Danske Spil meldt til politiet: - Bruger børn som reklamesøjler

# data[].attributes.attachment_link.description
Danske Spil er blevet anmeldt til politiet af Alliancen mod Spilafhængighed. Det oplyser foreningen til TV 2. Læs også Advarer mod at forbyde spilreklamer: - Ludomanen skal nok finde et udenlandsk spil - Vi finder det meget problematisk, at Danske Spil henvender sig til børn under 18 år ved at bruge dem som reklamesøjler i deres markedsføring på de sociale medier, siger Marcus Kondrup Nielsen, der er stifter og talsmand for Alliancen mod Spilafhængighed.

# data[].attributes.body
Forbudt for børn:

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Når virksomheder begiver sig ud i markedsføring, så skal der tages særlige hensyn, hvis markedsføringen retter sig mod børn og unge under 18 år.

I dag blev et Anders And-blad fra 2013 politianmeldt da en bygning, som ligner akvariet Den Blå Planet, fremgår på forsiden af bladet, uden at der står, at der er tale om en reklame.

Forbrugerombudsmanden stod bag anmeldelsen, og ifølge forbrugerombudsmand Christina Toftegaard Nielsen, skal anmeldelsen af Den Blå Planet og Egmont, som udgiver Anders And, da også ses i lyset af de påvirkelige unge.

- Anders And-bladet er et medie, der primært henvender sig til børn, så det gør sagen alvorlig, siger Christina Toftegaard Nielsen om politianmeldelsen tidligere i dag.

Egmont og Den Blå Planet har erkendt, at der var tale om en reklame, og mener at det er tydeligt, at forsiden af bladet skal ses som en sådan.

Tidligere sager om reklame mod børn
I forbindelse med Forbrugerombudsmanden anmeldelse af Den Blå Planet og Egmont, har vi her samlet en liste med fem sager, hvor Forbrugerombudsmanden rettede kritik på grund af de særligt skærpede omstændigheder, der er forbundet med markedsføring rettet mod børn:

I november 2011 blev læskedrikproducenten Cult politianmeldt af Forbrugerombudsmanden. Firmaet endte med at blive idømt en bøde på 100.000 kroner.

Reklamen var rettet mod børn og unge, og viser en ung dreng der, efter at have drukket Cult, blandt andet stjæler en bil, røver en kiosk og angriber en række personer. Han bliver til sidst anholdt af politiet.

Det var efter flere klager, at Forbrugerombudsmanden tog sagen op. Retten fastslog senere hen, at reklamefilmen indirekte opfordrede til vold og anden kriminel og hensynsløs adfærd.

I blog-universet skal man også se sig for. Her er der i forvejen en juridisk gråzone, da mange bloggere reklamerer for forskellige produkter ved at vise dem frem. Det er ulovligt, hvis bloggeren har modtaget penge fra producenten for at vise produktet frem for sine følgere - men det er ikke ulovligt, hvis bloggeren har fået produktet som gave, og selv vælger at reklamere for det.

Men det gik galt for en 16-årig blogger, som i 2014 lagde en tekst omkring e-cigaretter ud på sin Facebook-profil. Teksten var forfattet af firmaet bag, og bloggerens følger kunne få 15% rabat på e-cigaretterne.

Forbrugerombudsmanden valgte derfor at gå ind i sagen, og bloggeren fjernede sit indlæg.

En tøjreklame får kritiske røst med sig fra Forbrugerombudsmanden i 2007. En tøjforhandler udsendte nemlig en reklame, hvor unge mennesker optræder med pistoler. De poserede, så det lignede skuddueller og Forbrugerombudsmanden bedømte reklamens målgruppe til at være unge under 18 år.

Efter henvendelsen tilkendegav tøjforhandleren, at han ville afstå fra at lave lignende reklamer i fremtiden.

Det er i strid med markedsføringsloven, at reklamere hvis reklamen indeholder opfordringer til vold.

Carlsberg og Microsoft var involveret i en reklamefilm, som oprindeligt var tiltænkt personer over 18 år.

Men videoen blev vist på det hedengangne Microsoft Messenger, MSN, og Politiken estimerede dengang i 2007, at op imod 500.000 unge under 18 år ville kunne blive udsat for reklamen. Man kunne i chatprogrammet sende reklamen til hinanden, der viste to dansende Tuborg-flasker.

Det fik Microsoft og Carlsberg til at fjerne reklamen igen. De redegjorde hele sagsforløbet over for Forbrugerombudsmanden, og sagen stoppede derefter.

En festarrangør fik en god ide. Han sendte følgende opfordring omkring et alkoholfrit arrangement i 2009:

"Din opgave er ganske enkel. Du skal bare dele de vedlagte invitationer ud til alle dine venner og bekendte, samt i klubben, til sport eller hvor du ellers møder andre på din egen alder. Som tak for hjælpen bliver du V.I.P. og kommer dermed GRATIS IND til alle vores arrangementer".

Men den ide var lidt for god ifølge Forbrugerombudsmanden. Efter deres henvendelse stoppede arrangøren med at tildele VIP's.

Det er nemlig ikke tilladt at opfordre børn og unge til aktivt at hverve nye kunder, da det vil være udnyttelse af de unge og deres godtroenhed.

Markedsføringsloven og unge

Markedsføringsloven sætter særlige rammer for reklame rettet mod børn og unge. Af loven fremgår det, at det sker for at tage hensyn til børn og unges 'naturlige godtroenhed og manglende erfaring og kritiske sans'.

Herunder gælder det, at reklame rettet mod personer under 18 år ikke må:

- direkte eller indirekte opfordre til vold eller anden farlig eller hensynsløs adfærd.
- På en utilbørlig måde benytte sig af vold, frygt eller overtro som virkemidler.
- indeholde omtale af, billeder af eller henvisninger til rusmidler, herunder alkohol.

Derudover er børn under 18 år også særligt beskyttede i forhold til fjernsalg, oprettelse af abonnementer, loyalitetsprogrammer med mere.
Kilde: Retsinformation og Forbrugerombudsmanden.

# data[].attributes.attachment_link.title
Her er reklamerne som var forbudte for børn

# data[].attributes.attachment_link.description
Når virksomheder begiver sig ud i markedsføring, så skal der tages særlige hensyn, hvis markedsføringen retter sig mod børn og unge under 18 år. I dag blev et Anders And-blad fra 2013 politianmeldt da en bygning, som ligner akvariet Den Blå Planet, fremgår på forsiden af bladet, uden at der står, at der er tale om en reklame.

# data[].attributes.body
Den farlige reklame

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
- Når man benytter gratis services, så er det aldrig gratis. Det er ikke noget, der kommer ud af Youtubes gode hjerter.

Reklamer på Youtube Kids

Som sin storebror er Youtube Kids reklamefinansieret.

Alle annoncer i Youtube Kids er ifølge Google tydeligt markeret som reklame.

Reklamerne bliver på forhånd manuelt screenet, og annoncer for mad, læskedrikke, videospil eller film, der henvender sig til børn over 13, er ikke tilladt på kanalen.

Annoncer, man kan klikke sig videre fra, er ikke tilladt på kanalen.

Det er muligt at købe et abonnement på Youtube Kids og derved slippe for reklamer.
Kilde: Google

Det fortæller Heidi Højmark Helveg, der er advokat med speciale i markedsføringsret, og som har siddet i det ekspertudvalg, der har været med til udarbejde den nye markedsføringslov.

- Det er selvfølgelig, fordi der er en forretningsmodel i det. Det, man betaler med her, er ens børns øjne og opmærksomhed i forhold til reklamer, siger hun.

I dag åbner Google et nyt reklamefinansieret børneunivers med videoer i Danmark. Youtube Kids har i flere år været at finde på det amerikanske marked, og nu kan danske børn også gøre brug tjenesten.

- Der har manglet et trygt og sikkert univers til børn under 13 år. Dette er en særskilt app, hvor man som forælder kan være sikker på, at videoer og indhold er gennemtjekket og sikkert. Et trygt og sikkert univers til de små og et ny redskab til forældrene, siger Jesper Vangkilde, kommunikationschef hos Google i Danmark.

'Børn er lettere at påvirke'

Men selvom alle annoncer i Youtube Kids ifølge Google selv tydeligt er markeret som reklame, og at annoncer for mad, læskedrikke, videospil eller film, der henvender sig til børn over 13, ikke er tilladt på kanalen, så er det en god idé for forældre at se deres børn over skulderen, hvis de benytter sig af tjenesten, mener Heidi Højmark Helveg.

- Man skal holde øje med, at ens børn ikke bliver udsat for skjult reklame, og om de reklamer, der bliver vist, i øvrigt er et indhold, som man synes, at ens børn skal se, siger hun.

Det siger loven om skjult reklame

Skjult reklame er forbudt ifølge markedsføringslovens paragraf 6, stk. 4.

Det skal derfor være tydeligt for modtageren, hvis der er kommercielle interesser bag en omtale.

Det gælder, uanset på hvilket medie reklamen bliver vist, for eksempel i trykte medier, som aviser og blade, eller på internettet, og uanset hvem reklamen retter sig til.

Børn og unge er mere godtroende end voksne og har ikke de samme erfaringer som voksne med at gennemskue, om der er kommercielle interesser bag et budskab.

Derfor skal virksomheder, der markedsfører sig over for børn og unge være ekstra opmærksomme på, om reklamen er tydeligt markeret, så målgruppen kan forstå, at det er reklame.

Kilde: Forbrugerombudsmanden

Ifølge markedsføringsadvokaten handler det især om, at virksomheder, der betaler for børneindholdet, tydeligt skal markere, at der er tale om reklame.

- Det står i markedsføringsloven, at det skal virksomhederne være opmærksomme på. Det skal være tydeligt i deres markedsføring, hvad de er ude på: Nemlig at sælge nogle produkter, siger Heidi Højmark Helveg.

- Børn har ikke den erfaring og kritiske sans, som vi andre forhåbentlig har fået i løbet af årene. Det gør, at de er lettere at påvirke, fortsætter hun.

Må ikke opfordre børn til køb

I Danmark er det Forbrugerombudsmanden, der holder øje med, om markedsføringsloven overholdes.

Ifølge Marie Asmussen, der er jurist og fuldmægtig hos Forbrugerombudsmandens kontor, er det især de mindste, som kan have brug for at blive beskyttet mod uigennemskuelige eller aggresive reklamer.

Derfor er lovens krav også skrappere, når det gælder reklamer, som er placeret steder, hvor børn kan komme i kontakt med dem, forklarer hun.

- De tager budskaber ind på en anden måde. De er mere godtroende. Derfor skal reklamemarkeringen være ekstra tydeligt, når en reklame retter sig mod børn og unge, siger Marie Asmussen.

En konkret sted, hvor loven er skrappere, er, at reklamerne ikke direkte må opfordre børn til at købe bestemte produkter, fortæller Marie Asmussen.

- Det er ulovligt at fremsætte direkte købsopfordringer over for børn. Eksempelvis må en reklame til børn ikke sige: 'Køb denne her juice, den er super lækker', siger hun.

Forbrugerombudsmand holder øje

Nye medier som Youtube er netop et område, som kontoret har øjnene på, fordi mange børn og unge i dag ser mindre traditionelt tv og i stedet finder indhold på internettet.

- Vi holder løbende øje med nye medier, men vi har ikke mulighed for at monitorere medierne. Derfor er det en stor hjælp at modtage klager, siger Marie Asmussen.

I sidste ende er det en god idé som forælder at forklare sine børn om reklamernes formål, før man lader børnene gå på opdagelse på egen hånd, lyder rådet fra Forbrugerombudsmandens jurist.

- Det er vigtigt, at man forstår, hvad formålet med markedsføringen er. Derfor skal man lære sine børn at være kritiske, siger Marie Asmussen.

# data[].attributes.attachment_link.title
Advokat om reklamer på nyt børne-youtube: 'Du betaler med dine børns øjne'

# data[].attributes.attachment_link.description
Når man benytter gratis services, så er det aldrig gratis. Det er ikke noget, der kommer ud af Youtubes gode hjerter. Det fortæller Heidi Højmark Helveg, der er advokat med speciale i markedsføringsret, og som har siddet i det ekspertudvalg, der har været med til udarbejde den nye markedsføringslov.

# data[].attributes.body
Hvad er vi kendt for ude i den store verden?
Find både de flotte og de grimme tal.
Præsenter tallene på en håndlavet planche.
Du får extra point for 6 velvalgte tabeller og kvalitet i håndværket.
Planchen præsenteres uge 43

# data[].attributes.body
Her er en oversigt:

# data[].attributes.body
Læs om psoriasis

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Søndag d. 21. feb. 2021 - kl. 06:04

Amanda Palm lider af hudsygdommen psoriasis, og det knuser hendes hjerte, når hun hører, hvordan unge forbinder det med skam

Den tidligere 'Paradise Hotel'-deltager Amanda Palm lider af hudsygdommen psoriasis, der betyder, at den kønne tv-personlighed med egne ord i perioder forvandler sig til 'en lyserød leopard'.

Det var hårdt i folkeskolen, hvor hun ikke havde lyst til at gå i shorts og t-shirt om sommeren, og hun oplevede at blive gjort nar ad.

'I gennem mit liv har jeg rigtig mange positive historier at fortælle. Men jeg har også mange negative, som for eksempel at blive peget på i svømmehallen, eller at nogle i mine unge år syntes det var sjovt at sige, at det smittede - og det gør det naturligvis ikke. Psoriasis er en arvelig hudsygdom. Det er ikke sjovt at opleve disse grimme sider fra andre mennesker', skriver hun i en besked til Ekstra Bladet.

Det tog hende år at lære at hvile i sin hudsygdom, og sådan behøver det ikke være for andre. Til sine flere end 50.000 følgere på Instagram har hun lagt billeder op af sin psoriasis med det formål, at unge mennesker skal vide, at det er helt okay at have.

'Jeg har valgt at dele disse billeder, fordi jeg ved, hvor mange mennesker der kæmper med psoriasis, som kæmper med at acceptere det og føler skam over det. Og det synes jeg er synd. For det skal simpelthen ikke være med til at nedsætte ens livskvalitet', skriver hun til Ekstra Bladet om baggrunden for at dele billederne og tilføjer:

'Vi har kun et liv, og det skal simpelthen ikke bruges på at skamme sig over en skide hudsygdom, som du alligevel ikke kan gøre noget ved, at du har.'

Danske kendte Smittet med coronamutation: - Den er helt forsvundet

'Knuser mit hjerte'
Amanda Palm fortæller, at hun ofte har fået henvendelser fra unge mennesker med psoriasis. De fortæller, hvor hårdt det har påvirket deres selvtillid, og det håber Amanda Palm, at hun kan være med til at ændre på.

'Det knuser mit hjerte hver gang, jeg får disse beskeder. Jeg vil så gerne være med til at sparke noget 'fornuft' ind i hovedet på de smukke mennesker, som simpelthen er nødt til at se udover det. Nyd nu jeres liv. Alle omkring dig elsker dig som du er', skriver hun og runder af med et råd:

'Mit råd til jer, der kæmper med denne hudsygdom, det er at stoppe med at tage det så tungt. Jeg ved, at det er lettere sagt end gjort, men det er simpelthen ikke værd at ofre smilet på dit ansigt for. Livet er for kort til at hænge sig i ting, man alligevel ikke kan gøre noget ved', skriver hun.

# data[].attributes.attachment_link.description
Søndag d. 21. feb. 2021 - kl. 06:04 Amanda Palm lider af hudsygdommen psoriasis, og det knuser hendes hjerte, når hun hører, hvordan unge forbinder det med skam Den tidligere 'Paradise Hotel'-deltager Amanda Palm lider af hudsygdommen psoriasis, der betyder, at den kønne tv-personlighed med egne ord i perioder forvandler sig til 'en lyserød leopard'.