# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=AdTyLSJGPnw

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=LCwTf61E34o

# data[].attributes.body
Rändlinde ohustab kliimamuutus, vähe toitu rännu ajal, ning inimeste poolt küttimine.

# data[].attributes.body
Eestis peatub  umbes 295 erinevat linnuliiki.

# data[].attributes.body
Ööbik lahkub eestist umbes augusti- septembri algul ning saabub tagasi mais. Ta rändab talveks Lõuna-Aafrika idaossa. Ta rändab peamiselt öösel.

# data[].attributes.body
Eestist suunduvad linnud Aafrikasse,  Lõuna- Euroopasse ja Lähis- Idasse.

# data[].attributes.body
Merikotkas sööb kalu,linde ning ka imetajaid.
eluviis
Ta elab veekogude lähedal;  jõed,järved,mered.
Tal praktiliselt pole vaenlasi.

# data[].attributes.body
Jääkoskel sööb peamiselt kalu. Ta sukeldub selleks et küttida kalu.
eluviis
Ta elab peamiselt mere ääres või siis saartel.
Teda ohustab poolveelised N: koprad või saarmad.

# data[].attributes.body
Tiir sööb väikseid kalu, vähilaadseid, putukaid ning usse
eluviis
Tiir pesitseb sisemaal kui ka rannikul. ta on lärmaka häälega lind.
Teda ohustab väikesed kiskijad ning röövlinnud.

# data[].attributes.body
Kormoran toidub kaladest.
eluviis
Kormoran suudab sukelduda kuni 35 meetri sügavusele. Ta elab laidudel.
Teda ohustab röövlinnud ning kiskijad.

# data[].attributes.body
Kalakajakas toitub kaladest, putukatest, hiirtest, konnadest, ussidest raipetest ning vee-selgrootutest.

eluviis
Nad elavad rannikul ja saartel. Ta nopib laevade tekitatud voogudes uimaseid kalu, ning  tegutseb koos laevadega.
Teda ohustab kotkad, suuremad kajaka liigid ning kiskjad

# data[].attributes.body
Merisk sööb molluskeid ning vähilisi.

eluviis

Meriski elupaigaks  on väikene rohuala või siis vee  lähedal olevad liivarannikud.
Teda ohustab röövlinnud ning kiskijad.

# data[].attributes.body
Hahk toitub rannakarpidest ning vähilaadsetest ta võib kätte saada ka väiksemaid kalu.
eluviis
Hahk on maa peal kohmakas  aga vees väga osav. Ta suudab sukelduda kuni 6 meetri sügavusele.  Emane lind muneb umbes  4 kuni 6 muna. Pojad oskavad peale koorumist kohe ujuda.
Hahki ohustab kajakad.

# data[].attributes.body
Viigerhüljes sööb kalu ning selgrootuid. Viigerhülged on hästi kohastunud jäätunud merel. toovad enda pojad ilmale ainult jääl. Viigerhüljest ohustab inimtegevus. Selleks on keskkonna reostamine, küttimimne ja kalapüügis olevad võrgud.

# data[].attributes.body
Hallhüljes toidub peamiselt erinevatest kalaliikidest ning vähesel määral ka vähkidest ning limustest. Ta on avamerelise eluviisiga hüljes. Ta poegib umbes veebruarist kuni aprillini . Emane hallhüljes sünnitab ühe korraga ainult ühe poja harva kaks. Hallhüljest ohustab läänemeres küttimine, reostamine ning laevaliiklus.

# data[].attributes.body
Villkäppkrabi sööb tigusi, karpe, vetikaid ja loomseid jäänuseid. Villkäppkrabi söövad erinevad kalad.

# data[].attributes.body
Merikilk sööb koorikloomi l ning loomade jäänuseid. Merikilke söövad põhjatoidulised N: angerjas ja lest.

# data[].attributes.body
Lamekarp toitub vees hõljuvatest pudeme ja detriidi osakestest. Ta on toiduks paljudele kalaliikidele.

# data[].attributes.body
Söödav rannakarp toitub sestoniidist  või detriidist. Neid söövad kalad.

# data[].attributes.body
Meririst sööb kõike loomset mis mahub ta suusagarate karvade külge kinni. Meriristi söövad teised kalad või putukad.

# data[].attributes.body
loomhõljum toitub taimhõljumist ja teistest hõljumitest. Loomhõljumit söövad kalad.

Zooplankton

# data[].attributes.body
RAHVANIMETUS
Angerja rahvanimetus on ualan usskala.
VÄLIMUS, VÄRVUS, KAAL, KEHA MÕÕTMED
Angerjas näeb välja nagu mao ja kala segu. Emased angerjad on umbes 110 cm ja isased kuni 50 cm. Angeja selg on  tumeroheline või siis pruun, tema küljed on kollased ja kõht valge. Angerja nahk on limane. Angerjas  on umbes 4-6 kg.
ELUPAIK
Angerjas elab nii riimvetes ning ka magevee kogudes.
KEHAKUJU
Angerja kehakuju on on silinderjas ja saba otsast rohkem külgedelt lamenenud.  Tema uimed  silmad on väiksed.
SIGIMINE
Angerjas on siirdekala. Ta elab soolases vees aga siis kui on kudemisaeg suundub ta merest jõkke ja koeb seal. Ta koeb  umbes 1500 marjatera.
VAENLASED
Angerja vaenlased on  inimesed. Eriti angerja püük.
TOITUMINE
Angerjas toitub veeputukatest, vastsetest, ussidest, tigudest,koorikloomadest ja kalamaimudest. Suured angerjad söövad kalu N: ahven, kiisk ja särg.
TÄHTSUS INIMESELE
Angerjas on inimesele tähtis toiduks.

ANGERJAST HUVITAV  LUGU
Hiinas leiti ühe mehe kõhust angerjas. See tehti kindlaks läbi röngtenpildi. Tehti operatsioon ja angerjas eemaldati kõhust. Mees ei soovinud rääkida kuidas see juhtus aga ta ütles et ta oli väga purjus ja ei mäleta midagi. See oli juba kolmas selline juhtum Hiinas

# data[].attributes.body
Kilu pikkus on umbes 7 -14 cm pikk võib ka olla kuni 17 cm. Kilu kõhualune on kare. Räime kõhualune on 12-17 cm . Räime kõhualune on  sile.

# data[].attributes.body
Siirdekala tähendab, et kala läheb kudemisajaks mageveekeskkonnast merre või siis vastupidi. Siirdekalad on N: angerjas, meriforell ja lõhi.

# data[].attributes.body
lõhed elavad noorena jõgedes ja pärast suunduvad merre. Nad on siirdekalad.  Noorem lõhi sööb selgrootuid ja suuremad lõhed hakkavad kalatoiduliseks. Lõhi ohustab ülepüük.

# data[].attributes.body
Tursk elab sügavamas vees. Ta ei ole magevee kala. Tursk sööb kilu, väiksemaid turske ja räimi. Teda ohustab kudemiskohas halvad hapnikutingimused

# data[].attributes.body
Lest toitub vähikestest ja karpidest. Lest ei ole magevee kala. Lesta ohustab teised kalad ja ülepüük

# data[].attributes.body
Kilu ei ole magevee kala. Kilu toitub väikestest kaladest, põhjaloomadest ning loomhõljumist. Kilu ohustab teised kalad ning ülepüük.

# data[].attributes.body
Räim ei ole magevee kala. Noorem kala toitub loomhõljumist ja vanemad kalad söövad põhjaloomi ning väikeseid kalu. Räime ohustab ülepuuk