# data[].attributes.headline
Velfærdsstaten fra begyndelsen til nu- Noter 

# data[].attributes.subject
Velfærdsstaten fra begyndelsen til nu- Noter 

# data[].attributes.body
Velfærdsstaten fra begyndelsen I 1800 tallet

- Det fattigt trængende der kunne modtage støtte(fattighjælp)

- Modtagelse af fattighjælp = afkast stemmeret og gifteret

- Mente fattigdom var selvforskyldt

- Grundloven i 1849 sørgede for at kunne få støtte af staten

- 1891 blev fattighjælp revideret (rettede) for fejl

- indebar ret til jordmor + lægebesøg

- Første tanker om sundhedsforsikring fastlagt

1907

- Arbejdsløshedsloven 1 verdenskrig

- Arbejdsløshed stigende

- Kornpriserne faldt = skabte uro

- Arbejdesforenigen varslet om lockout

1924

- Socialdemokratiet torval stauning valgt ind i regering

1933

-stanke socialreform

- Kanslergade forliget

- 55 sociallove i 4 lovkomplekser

- Folkeforsikring, Ulykke-, Arbejdsløshed- og offentlig forsorg

- Alle ret til behandling af alderdom og sygdom pension EFTER anden verdenskrig

- Periode hvor især de Europæiske lande blev genopbygget

- I slutningen af 1950'erne og i 60'erne, oplevede mange voksende vestand

- Der var højkonjunktur

- Høj produktion, stor udnyttelse at kapacitet

- Det gik forrygende i DK - Kvinder i arbejde

- Mere i skat - både erhverv og privat

- Uddannelsesstøtte

- Børnefamilier fik forskellige ydelser i forskellig karakter

- Udgifter til offentlig service ydelser steg hurtigt

- Oprettet daginstitutioner og ældrepleje

- Forbruget voksede fordi folk tjente mere

- Fjernsyn og andre ting i hjemmet blev en hver mand eje Økonomisk udvikling

- Artiklen vi tjener mere

- billedbladet, 1958

- Tilfredshed blandt folk pga. øgede velstand

- Bladet henvendte sig til den brede befolkning

- Folk var positive overfor udviklingen

- Bedre vilkår - Eksempel : "I 1938 måtte en mand slide i det i 22 minutter for at tjene til et stykke sæbe. I dag er sæben hans efter 8 minutters arbejde."

- billedbladet - Velfærdsydelserne begyndte at blomstre op¨ - 1957

- folkepension, alle over 67 får ret til et mindstebeløb uanset formue

- Det var den første rigtige universelle velfærdsydelse

- 1976 - Bistandsloven, alle borgere ret til en sagsbehandler

- 1979 - efterlønsloven, alle over 62 kunne nu vælge at gå på pension

Velfærdsstaten 2012

- Låne bøger uden brugerbetaling

- Gratis sygehjælp

- Dansk velfærdsmodel bygger på at staten skal sikre lige ret ti alle, mindre klasseforskel, fleksibilitet på arbejdsmarkedet

- Fleksicuitymodel -

skal være let at afskaffe medarbejdere som til gengæld er sikret en arbejdsmarkeds understøttelse

- Flere ældre= erhvervsaktive falder = mindre til at betale skat

# data[].attributes.headline
Velfærdsstaten fra begyndelsen til nu - film 

# data[].attributes.subject
Velfærdsstaten fra begyndelsen til nu - film 

# data[].attributes.body
-Statens buddet

-Ny finanslov hvert år

-Danmarks finansminister, Kristian Jensen fra venstre

-Liberal alliance og konservative

-Peter Skaal er finansordfører

-5 Mia kr. i skattelettelser i år

Udbud og efterspørgsel, Markedsøkonomi

BNP, et lands samlede nationale produkt

# data[].attributes.body
- Man kan gemme penge i et andet land (fx. Sweitz)
-  Sort arbejde
- Firma biler

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Mellem tre og fem milliarder kroner går hvert år uden om den danske statskasse og ender i stedet på skattely som følge af private danskeres skattesnyd.

Det viser helt nye beregninger, som lektor Niels Johannesen fra Økonomisk Institut ved Københavns Universitet har lavet for DR.

"Det er selvfølgelig ikke nok til at finansiere hele det danske velfærdssamfund. Men der er tale om rigtig store beløb, som samfundet kunne bruge på eksempelvis at opføre nye skoler og hospitaler", siger Niels Johannesen.

DR dokumentaren 'I skattely' afslører her til aften, at det er let at finde rådgivning blandt skatterådgivere og -advokater til at snyde i skat og skjule penge i skattely som Seychellerne eller Bahamas.

DR's journalist er gået undercover som forretningsmand, der vil blive boende i Danmark og "have sine penge til at række så langt som muligt".

Problemet er udbredt
Og rådgiverne står nærmest i kø for - foran skjult kamera - at tilbyde ham avancerede selskabs- og fondskonstruktioner i skattely, så han slipper for at betale skat i Danmark.

Erfarne skatteeksperter betegner flere af forslagene som direkte "ulovlige".

Og problemet er altså udbredt, viser Niels Johannesens udregninger, som er lavet på baggrund af studier fra blandt andre det internationale konsulentfirma Boston Consulting Group, Bank for International Settlements og den franske økonom Gabriel Zucman.

Annoncørbetalt indhold fra Philips

8 ting du - måske - ikke vidste om lys

Disse studier anslår, at privatpersoner i alt har gemt formuer på globalt plan for omkring 6.000 milliarder dollar i skattely - hvilket i øvrigt svarer til otte procent af privatpersoners samlede finansielle formue på globalt plan.

Omkring halvdelen af de 6.000 milliarder dollar vurderes at være ejet af EU-borgere, og på baggrund af landefordelingen, som benyttes af Bank for International Settlements, anslår Niels Johannsen, at de 20 milliarder dollar er ejet af danske statsborgere.

Dertil skal lægges et ukendt beløb i form af den ikke-finansielle formue - såsom ejendomme, skibe og biler.

Niels Johannesen vurderer på den baggrund, at danske privatpersoners gemte formue i skattely kan opgøres til mellem 100 og 150 milliarder danske kroner.

Og hvor stor en del af denne formue er så ikke blevet beskattet korrekt? Her må Niels Johannesen kaste sig ud i flere antagelser:

Han antager eksempelvis, at de gemte formuer stammer fra indkomster, som er blevet beskattet, og at ejerne derfor 'kun' snyder med skatten på kapitalindkomster - så som renteindtægter og kursgevinster.

Desuden antager han, at de gemte formuer årligt giver et afkast på fem procent, og at kapitalindkomster i gennemsnit beskattes med 50 procent.

"Et forsigtigt skøn for det danske provenutab på grund af privatpersoners skattesnyd i skattely er således omkring tre til fem milliarder kroner", konkluderer Niels Johannesen slutteligt i sine beregninger til DR.

Skatteekspert: Toppen af et gigantisk skattecirkus
Afsløringerne i dokumentarudsendelsen har - allerede før første del blev bragt mandag aften - skabt stor debat. Lars Koch, skatteekspert og politikchef i ulandsorganisationen Ibis, mener, at udsendelsen kun viser toppen af isbjerget.

"Det er en skandale, at advokater og skatterådgivere hjælper danskere med at unddrage skat. Men dét, DR afslører, er kun toppen af et gigantisk internationalt skattecirkus, der koster både Danmark, EU og udviklingslandene tusinder af milliarder kroner", siger Lars Koch.

# data[].attributes.attachment_link.title
Dokumentar: Rige danskere gemmer 150 milliarder i skattely

# data[].attributes.attachment_link.description
Mellem tre og fem milliarder kroner går hvert år uden om den danske statskasse og ender i stedet på skattely som følge af private danskeres skattesnyd. Det viser helt nye beregninger, som lektor Niels Johannesen fra Økonomisk Institut ved Københavns Universitet har lavet for DR. "Det er selvfølgelig ikke nok til at finansiere hele det danske velfærdssamfund.

# data[].attributes.body
Dansk: Alle Får hjælp i det her samfund også ved skader og hvis man bliver førtidspensionist. I det har samfund prøver man også så vildt som muligt at skabe lighed mellem mest mulig velfærd  til alle. Robin Hood

Modellen

Ulemper ved vores egen kunne fx. være:

Udnyttelse af systemet

Sort arbejde

# data[].attributes.body
Tysk: Her er det folk som er erhvervsaktive altså beskæftiget som lønmodtager eller selvstændig. I det her samfund er det primære formål ikke at alle kan få lige meget, her er ens primære formål mere at sikre de mennesker som har tilknytning til arbejdsmarkedet

# data[].attributes.body
Amerikansk: Det er kun personer i akut nød der får hjælp i det her samfund. I det her samfund sikre man mod fattigdom gennem sikring af de grundlæggende velfærd. I forhold til roller så er det også i det her samfund spiller familien marginal (yderst) markedet ligger central (midten) staten ligger minimal (lavest muligt) og arbejdsgivere ligger også centralt (midten)

# data[].attributes.body
der er 3 velfærdmodeller