# data[].attributes.body
Daugiausiai auksas randamas Š. Amerikos pietinėje ir šiaurinėse dalyse , Pietų Amerikoje , Azijoje, Vakarų Europoje. Itin mažais kiekiais jo randama Lietuvoje.

# data[].attributes.body
Auksas mažai arba visai nesioksiduoja

# data[].attributes.body
¹⁹⁸Au gydomos vėžinės ligos.

# data[].attributes.body
Senovėje auksas buvo gaunamas plaunant auksingą smėlį.

# data[].attributes.body
Didžiausias rastas aukso luitas – Holtermano plokštė (Australija, 1872) – 214,326 kg (gryno aukso jame 85,05 kg), didžiausi grynuoliai: Geidžiamasis (Australija, 1869) – 68,08 kg. Japonas (Japonija, 1901) – 71 kg.

# data[].attributes.body
Dažnai randamas dendritų, tarpgyslių, grūdelių, žvynelių, plokštelių, dulkių pavidalu. Uolienose auksas būna pirminės (magminės, pegmatitinės), antrinės, t. y. egzogeninės (upių ir jūrų sąnašynai, konglomeratai), ir metamorfinės (skarninės, hidroterminės) kilmės

# data[].attributes.body
Garsiojo Egipto faraono Tutanchamono pomirtinė kaukė, taip pat buvo dekoruota auksu.

# data[].attributes.body
Tai pat iš jo gaminami itin brangūs indai.

# data[].attributes.body
Auksas vadinamas ,, karališkuoju metalu '' todėl iš jo buvo gaminamos karūnos, papuošalai ir kiti aksesuarai, kuriuos galėjo dėvėti tik karališkosios šeimos nariai. Juo buvo dekoruojami rūmai, įvairūs daiktai, k.t meno kūriniai.

# data[].attributes.body
Auksiniai papuošalai .

# data[].attributes.body
Aukso gabaliukai (auksas kuris bus perdirbamas).

# data[].attributes.body
Itin aukštos prabos aukso luitas.

# data[].attributes.body
Auksas – cheminis periodinės elementų lentelės elementas, žymimas Au (lot. aurum)