# data[].attributes.body
1. Uran bliver brugt som brændsel. 2. Uran atomerne bliver spaltet i en kædereaktion.
3. den mest standart reaktor.

der føres vand ind til uranen som varmer vandet op fra op fra 290 grader til 310 grader. vandet er under 150 bar tryk derfor koger det ikke. derefter føres vandet videre til en turbine hvor det 130 grader vand varmer noget andet vand op til 100 grader og  det føres igennem en damp turbine.
vandet som er under tryk er nu kølet ned til 290 grader og er klar til at tage en runde til.

trykvandet bruges både til nedkøling og til at transportere varmen.

# data[].attributes.body
(inkl. tjernobyl)

# data[].attributes.body
Solceller omdanner solens stråler til elektricitet med noget der hedder fotoelektriske effekt, som kort sagt fungere ved at når en solcelle belyses med solens stråler, løsner det elektronerne i silliciummen så de kan bevæge sig frit. På grund af det elektriske felt der er kan de så kun bevæge sig i den samme retning, og så opfører de sig som en ensrettet elektrisk strøm som kan bruges til at få strøm i hjemmet.

# data[].attributes.body
Vandkraft:

Vand repræsenterer ”gratis” energi

CO2 neutral energikilde

Turbinen i et vandkraftværk virker på samme måde som turbinen i en vindmølle – vand i stedet for vind

Vandkraft har som energikilde en næsten evig levetid

Sverige og Norge bruger meget vandkraft

God forsyningssikkerhed

Kræver minimal arbejdskraft

Udnyttelse af havets genetiske energi

Begrænset reservoirs tilgængelige

Det kræver store invisteringer

Energien bliver skabt ved, at vandet falder eller strømmer i f.eks. åer, floder og lignende vandløb.
vandkraft er på verdensplan en af de mest udnyttede vedvarende energiformer.

bølgeenergi:
Et af de primære problemer i forhold til produktionen er prisen. Da bølgeenergi er uudforsket land, ved man endnu ikke hvilke omkostninger det kommer til at have.

# data[].attributes.body
Vindenergi er vindmøller der består, af en høj stang og har 3 rotorer, de er altid hvide.
allerførst skal der vind til før de kan fungere. Vind opstår, når solstrålingen opvarmer jord og luft. Den varme luft udvider sig og får lavere massefylde, og derfor stiger den til vejrs. Det skaber et undertryk under den opstigende luftmasse, et undertryk, der bliver fyldt op ved tilstrømning af ny luft fra alle sider. En vindmølle virker ved, at vinden blæser og får vingerne på møllen til at dreje rundt. Vingernes bevægelser driver en generator, der laver strøm. Når generatoren producerer strøm, bliver den automatisk koblet til el-nettet. vindmøller har ingen negativ virkning på miljøet.
32232232322323

# data[].attributes.body
Brintenergi eller hydrogen/brint har atomnummeret 1 og atomtegnet H. Hydrogen optræder under normale temperatur- og trykforhold som en farveløs gas, som er det hyppigste grundstof i universet og danner kemiske forbindelser med næsten alle andre grundstoffer. Hydrogenatomet er opbygget af en atomkerne med en proton og en elektron i en bane om kernen. I kernen kan der være 0 til 2 neutroner. Man bruger brintenergi som erstatning til andre fossile brændstoffer såsom olie og kul.

# data[].attributes.body
Brint/hydrogen er ikke en energikilde, men en energibærer, der kan bruges til at oplagre og transportere energi. En energibærer i en eller anden form vil være nødvendig, hvis en væsentlig del af vores energiforsyning skal baseres på vedvarende energi. Vindmøller og solceller producerer ikke energi i samme takt, som vi vil bruge energien. Vindmøller producer ikke energi, hvis det er vindstille, og solceller producerer ikke energi om natten.

# data[].attributes.body
Solfangere omdanner solens stråler ved at absorbere solens varme. En solfanger er opbygget af et glaslag yderst, som er med til at holde på varmen. Inden under glaslaget ligger en sort plade kaldet absorberen, som fanger solens stråler og varme. Og under det ligger nogle rør hvori frostfri væske løber rundt, og bliver varmet op. Den opvarmede væsker i solfangerene bliver pumpet rundt, on den til en varmvandsbeholder, hvor det så varmer vandet. Den frostfrie væske kører rundt i et lukket kredsløb.

# data[].attributes.body
Akslen forbinder turbinen med en generator. Når turbinen drejer, drejer akslen og rotoren. Rotoren er en roterende maskin- eller motordel. Når rotoren i generatoren drejer, produceres en elektrisk strøm. Den elektriske generator laver mekanisk, bevægende energi til elektrisk energi.

# data[].attributes.body
Brint er universets mest udbredte grundstof og det anslås at omkring 88% af alle atomer i universet er brintatomer. Der er også blevet anslået, at brint udgør omkring 3/4 af den kendte del af universets masse. På jorden findes brint primært bundet til andre grundstoffer som vand og organisk materiale. Der findes også en lille smule fri brint i jordens atmosfære. Man kan fremstille brint ved elektrolyse.

# data[].attributes.body
Fordelen ved at bruge brintenergi i f.eks. biler og busser er, at den kan produceres på tidspunkter, hvor der er et overskud af elproduktion fra vedvarende energi, f.eks. på en blæsende nat (Fra vindmøller) eller en solskinssommerdag (fra solceller). Brintenergi er også et element, og kan ikke blive ødelagt (kun rekombineret med andre elementer), hvilket betyder, at verdensforsyningen aldrig vil være opbrugt, som med fossile brændstoffer.

Ulemperne ved brintenergi er, at brintenergi er en al for usikker og dyre teknologi/energi, og at brændstof produceres med meget stort tab. Ulempen er også vanskeligheden for opbevaringen af brintenergi.

# data[].attributes.body
Brint bliver omdannet til varme ved hjælp af brændselsceller: brændselscellers princip. En brændselscelle fungerer i princippet som et batteri. Brændselscellen omdanner brændstof og luft direkte til elektricitet i en elektrokemisk proces. I modsætning til et batteri aflades brændselscellen ikke under brug, fordi den forsynes løbende med brændstof og luft i takt med den elektricitet, den producerer

# data[].attributes.headline
Fremtidens brug af solceller og solfangere

# data[].attributes.subject
Fremtidens brug af solceller og solfangere

# data[].attributes.body
Solceller og solfangere er begge 2 vedvarende energiformer, som bliver brugt mere og mere her hjemme i Danmark. Solceller bruges flere steder både privat og offentligt, der bliver anlagt flere og flere marker med solceller. Solfangere bruges derimod mere i det private, men det anvendes også ved nogle fabrikker. Solceller og solfangere er en god vedvarende energiform, som sikkert vil blive billigere i fremtiden, og en sikker måde at omdanner energi og varme på.

# data[].attributes.body
Bølgeenergi er lavet af store metalpuder med luft på en arm, som bevæger sig når bølgerne løfter puden. Så kan man lave bevægelsen fra armen til energi ved at den bevæger en motor som genererer strøm. Bølgeenergi er desværre ikke så effektivt, i forhold til f.eks. vind energi. Fordi at ved vindmøller er der noget der kører rundt og er derfor meget let at omdanne til energi, fordi at hvis man skal lave energi kan man f.eks. roterer en motor som genererer strøm. Men ved bølgeenergi drejer det ikke rundt så man skal lave en bevægelse om til rotation så armens bevægelse laver kun strøm når bølgen skubber armen den ene vej. 

# data[].attributes.body
En af de største problemer med bølgeenergi er at det koster rigtig mange penge at lave. Efter nogle års afprøvning blev et stort testanlæg ved Hanstholm sendt til skrot i sommeren 2016, og trods EU-støtte på 20 millioner euro var der ikke penge nok til et større anlæg, der skulle afprøves ud for den belgiske kyst.

# data[].attributes.headline
sådan virker et typisk bølgeenergianlæg:

# data[].attributes.subject
sådan virker et typisk bølgeenergianlæg:

# data[].attributes.body
Point absorbere som virker ved at legemer (der kun er en brøkdel af hvad selve bølgelængden er) bevæger sig frem, tilbage, op og ned under påvirkningen af bølgerne. Legemet forbindes til en fast eller relativ reference der kan udtrække energien fra bølgerne. Anlægget er nødt til at være meget robust, da det skal ligge hvor bølgerne er størst.

Terminators virker ved at et anlæg står på bunden i kystkanten eller ligger på tværs af bølgeretningen, og så ”sluger” bølgeenergien.

Attenuators ligger på langs med bølgeretningen. De består oftest af 4 rør, der er koblet sammen i 3 led, hvori der er placeret hydrauliske stempler til at tappe energien, fra bevægelserne mellem de enkelte rør.

# data[].attributes.body
Geotermisk Energi

- Geotermisk energi er energi udvundet fra jordens indre. Det sker i områder hvor der er let adgang til varme jordlag, ofte områder med megen geotermisk aktivitet, såsom geysere eller varme kilder.

- I Danmark er det normalt at etablere jordvarme i private hjem med henblik på en minimering af varmeregningen og en beskæring af CO2-udslippet.

- Flere steder i Danmark er der overvejelser om at hente varmt vand op fra porøse lag flere kilometer under overfladen. Det varme vand skal bruges som fjernvarme om vinteren.

- Udnyttelse af geotermisk energi fra undergrunden sker i Danmark ved at pumpe varmt vand fra 1 – 2,5 km dybde op til overfladen. Pumpen hænger i 500 – 700 meters dybde i den såkaldte produktionsbrønd.

- På overfladen trækkes energien ud af det varme vand ved hjælp af varmevekslere og varmepumper. Efter filtrering pumpes vandet tilbage til undergrunden for at opretholde trykket i reservoiret. Det stærkt saltholdige vand fra undergrunden blandes altså ikke med fjernvarmevandet.

- I Danmark er det normalt at etablere jordvarme i private hjem med henblik på en minimering af varmeregningen og en beskæring af CO2-udslippet. Jordvarmeanlægget fungerer her med rør, der graves 1-2 meter ned i jorden.

# data[].attributes.body
På verdensplan er energiforbruget størst ude ved kysterne, hvor de fleste mennesker bor. Derfor giver det god mening at have energiproduktionen tæt på kysterne.

Bølger giver ikke energi på samme tidspunkt som vind. Først kommer vinden, bagefter kommer bølgerne, så i forhold til forsyningssikkerhed og behovet for opbevaring af energi giver det god mening at supplere vindenergi med bølgeenergi. Man får en synergieffekt.

Bølgeanlæg påvirker ikke udsigten over havet i samme grad som de kystnære vindmøller. De rager ikke så højt op.

# data[].attributes.body
Fission

# data[].attributes.body
Fordelene ved solceller og -fangere er at de er nemme og overskuelige at få installeret, og de udnytter solens energi, som er en vedvarende energikilde.

Ulemperne ved solceller/solfangere er, at vi jo ikke har så mange soltimer i DK. De er også en af de dyreste former for grøn energi, da prisen for et anlæg er ca. 70.000

# data[].attributes.body
Fremtiden for brint afhænger af muligheden for at opbevare det sikkert. Hvis al den overskydende energi fra andet grønt energi som fx vindmøller og solceller kunne blive omdannet til brint og opbevaret til fremtidig brug vil fremstillingen af brint blive meget billigere og nemmere.