# data[].attributes.body
Telkes Mária 1900. december 12-én, Budapesten született. Az apja, Telkes Aladár, a Fővárosi Takarék aligazgatója, anyját Lábán Máriának hívták.
Összesen nyolcan voltak testvérek, akik közül ő volt a legidősebb.

# data[].attributes.body
1920-ban a Budapesti Tudományegyetemen diplomázott fizika szakon.
1924-ben szerezte meg a fizikai kémia területén a doktori fokozatot.
Nagybátyja, Ludvig Ernő segítségével, aki a clevelandi magyar konzul volt még ebben az évben az USA-ba került, és elhelyezkedett a clevelandi klinika biofizikai laboratóriumában.
Másfél év múlva már az intézet biofizikai osztályának vezetője lett.
Az itt folytatott kutatásai közben alkotta meg az agyvelő infravörös sugárzásának mérése kapcsán az elektromos fényképezőgépet.
Telkes Mária szerkesztett egy rendkívül érzékeny fényelektromos műszert, amellyel a látható és infravörös láthatatlan hősugarakat lehet mérni.

# data[].attributes.body
1934-ben a New York Times, a Cleveland Press és a Detroit Press összeállította Amerika legsikeresebb és legérdekesebb asszonyainak tizenegy nevet tartalmazó listáját, amelyen ott szerepelt Telkes Mária is, egyetlen tudósként.
1937- „Dr. Telkes Mária Nap-gép találmánya olyan forradalmi jelentőségű a technikában, mint annak idején az autó feltalálása volt.”

# data[].attributes.body
1939-ben Bostonba költözött, ahol a napenergia hasznosításának lehetőségeivel foglalkozott. Találmányai közé tartozik a napenergiával működő tengervíz-sótalanító berendezés, melyet először az amerikai katonaság használt a második világháborúban, később az amerikai katonák alapfelszerelésévé vált.

# data[].attributes.body
Nevét dicséri egy 1948-ban Boston közelében, Doverbe épült, kizárólag napenergiával fűtött ház, amivel korának nagy problémáját, a hőtárolás kérdését segített megoldani Glauber-só felhasználásával.

# data[].attributes.body
1952- Elsőként kapta meg az amerikai női mérnökök társaságának életműdíját.
1977- Megkapta az Amerikai Tudományos Társaság
kitüntetését és az Amerikai Napenergia Társaság Charles Greeley Abbot-díját.
2012- Örök helyet biztosítottak neki a legnevesebb mérnököknek és feltalálóknak emléket állító Amerikai Feltalálók Dicsőségtermében .

# data[].attributes.body
Telkes Mária 1995-ben, 70 év után először vissza tért Magyarországra, ahol nem sokkal 95. születésnapja előtt elhunyt.
Életében soha nem ment férjhez, és gyereke sem született.

# data[].attributes.body
A Hidegháborút az Amerikai Egyesült Államok és a Szovjetunió közötti folytonos rivalizálás jellemezte.
A Hidegháború a második világháború két nyertes nagyhatalmának kulturális, társadalmi, gazdasági, politikai összecsapásából állt.
Ebben az időszakban volt kézzelfogható a nukleáris fenyegetés és ekkor indult fegyverkezési verseny és az űrverseny is, a propaganda mellett.
A hidegháború fogalma Walter Lippmanntól származik, ő mondta, hogy ez nem más, mint két vak dinoszaurusz viaskodása egy gödörben.

# data[].attributes.body
Száz Endre Csíkszeredában született, Munkácsy Mihály-díjas magyar festő, grafikus volt.
Gyermekkorától kezdve természet után rajzolt, tizenöt évesen volt az első kiállítása.
Marosvásárhelyen  érettségizett, majd 1946-ban a budapesti Képzőművészeti Főiskolán folytatta tanulmányait.
1964-ben Omar Khajjám Rubáiyát című könyve az ő illusztrációival a British Museum nemzetközi pályázatán bekerült a világ legszebb harminc könyve közé.
1968-ban látványtervezője volt az Egri Csillagok című nagyszabású magyar történelmi filmnek.
2003.augusztus 18-án meghalt, Mosdósban.

# data[].attributes.body
Jimmy Wayne Jamison amerikai zenész, énekes és dalszerző volt.
Tizenéves korában saját magától tanult meg zongorázni és gitározni.
1960-ban, amikor középiskolás volt, az első dala, amelyet a tömeg előtt előadott, a The Beatles „Daytripper” volt.
2014. szeptember 1-jén halt meg.
A boncolás szerint szív és érrendszeri betegsége volt, agyvérzésben halt meg.

# data[].attributes.body
Jimi Jamison- Ever Since The World Began

# data[].attributes.body
A férfiakkal egyenlő értékű munkát végző nők, főként az ápolónők népszerűsége alapokat teremtett a női önállóság és egyenjogúság elismerésének.

A háborúban részt vevő szinte valamennyi országra jellemző volt, hogy munkába álló nőkre a férfiak úgy tekintettek, mint akik csak átmeneti ideig vesznek részt a munka világában.

20. század elején az volt az elvárás, hogy a nők annyi gyereket szüljenek, ahányat csak tudnak.
A legszegényebb családok már a 6-10 éves lánygyermekeiket is elszegődtették például libapásztornak nyáron, hogy legalább az ő élelmiszer-szükségletük biztosítva legyen. A nagyobb lányok esetében leginkább a ruházatuk árát kellett előteremteniük.
A parasztcsaládoknál néhol az asszony és a gyermekek nem ülhettek a férfival egy asztalhoz, a férj tegezhette az asszonyt, viszont az általában magázta őt.

# data[].attributes.body
A nemek egyenjogúsága az öltözködésben azt eredményezte, hogy a női divatba sok férfias elem került.
Az öltözékek a női jelleget inkább elnyomták, mintsem kiemelték.
A húszas évek szépségideálja a lányos külsejű kamaszhoz hasonlító nő, akinek a csípője keskeny, a válla szögletes, a melle lapos és a lába hosszú.
Ezt az ideált hangsúlyozta a női ruha és a frizura is. Az évtized közepétől a nők is elkezdtek nadrágot hordani. A szoknya hossza egyre rövidült.
Ekkorra ugyan már teljesen eltűnt a fűzőviselet, ugyanakkor megjelent a trikókombiné, mely nem a derekat szorította el, hanem a melleket lapította le, így téve ideálissá a női alakot.

# data[].attributes.body
A 2. Világháború után az amerikai autóipar valósággal szárnyalt, a 40-es évek végén és az 50-es évek során rengeteg, mai szemmel is hihetetlen autókat mutattak be.