# data[].attributes.body
Suomessa on vahvasti keskittyneet mediamarkkinat: suurimmat mediakonsernit hallitsevat alasta riippuen 59 – 97 prosenttia koko yleisöstä ja näin ollen myös niiden tuotosta. (Manninen,

Keskittyneet markkinat riski Suomen median monimuotoisuudelle, 2017).

Suurista mediayhtiöistä Yleisradio on Suomen valtion omistama ja jonka rahoitus muodostuu vuodesta 2013 alkaen yleisradioveron tuotoista.

# data[].attributes.body
Tänä päivänä myös perinteiset mediat ovat jalkautuneet verkkoon, jolloin uudet mediat toimivat perinteisen median "jatkeena" tai alustana.

Perinteiset mediat:
Televisio
Painetut lehdet (aikakaus- ja sanomalehdet)
Radio

Uudet mediat:
Internet
Sosiaalinen media
Aplikaatiot

# data[].attributes.body
Vain osalle Suomen vähemmistöistä, käytännössä ruotsinkielisille ja saamelaisille, on tarjolla omaa mediaa. Jonkin verran myös venäjän- ja viittomankielisille (uutiset).

Merkittävä muutos vähemmistöjen huomioimiseen mediassa ja viestinnässä oli havaittavissa koronapandemian aikaan, kun erilaisia opas- ja ohjeviestejä jaeltiin käännettynä useammalle eri kielille mm. maahanmuuttajat huomioiden.

# data[].attributes.headline
Suomen 50 suurinta mediayhtiötä liikevaihdon perusteella 2019

# data[].attributes.subject
Suomen 50 suurinta mediayhtiötä liikevaihdon perusteella 2019

# data[].attributes.body
Sanoma, 1889.

Suomen suurin kaupallinen mediayhtiö

Sanoman tunnetuin yksittäinen media on pohjoismaiden suurin sanomalehti, Helsingin Sanomat. Iltapäivälehti Ilta-Sanomat kuuluu myös Sanoma-konserniin kuten myös muut alueelliset ja paikalliset sanomalehdet.

TV

Konserniin kuuluu esim. Nelonen Media, jonka suurin yksittäinen media on valtakunnallinen televisiokanava Nelonen. Nelonen on Suomen yleisöä tavoittavin kaupallinen televisiokanava. Se omistaa myös Jim, Liv, Hero -kanavat.

Nelonen Median netti-tv on Ruutu.

Radio

Nelonen Media omistaa myös radiokanavia(8). Näitä ovat muun muassa Suomipop, Radio Rock, Me Naiset radio.

Aikakauslehdet

Esim. Kodin Kuvalehti, Aku Ankka, Me Naiset

Nelonen Media Live

Suomen suurin festivaali- ja tapahtumajärjestäjä, vuosittain yli 20 konserttia ja festivaalia ympäri Suomen

Henkilöstö n. 4800

Alma Media, 1998

Alma Media on voimakkaasti uudistuva monikanavainen mediayhtiö.

Alma Media keskittyy digitaalisiin palveluihin ja julkaisutoimintaan. Tunnetuimpia brändejä mm: Kauppalehti, Talouselämä, Iltalehti, Etuovi.com, monster.fi,  nettiauto.fi. Toimintaa myös 11 Euroopan maassa. Esim. rekrytointipalveluja Tsekissä, Slovakiassa ja Kroatiassa.

Nimi Alma tulee seuraavasta:

Al = Aamulehti
ma = mainos

Vuonna 2020 Sanoma osti Alma Median alueelliset sanomalehdet. Mukana oli myös Aamulehti.

Henkilöstö, n. 1800

Otava, 1890

Otava-konserni on Suomen kolmanneksi suurin monialainen mediakonserni.

Liiketoiminta-alueena yleinen kirjallisuus, oppimisen palvelut, aikakauslehtien kustantaminen, verkkopalvelut sekä markkinapaikat. Otava on kirjankustannusalan suurin toimija Suomessa.

Julkaissut suuren osan suomalaisen kirjallisuuden "kansallisaarteista", esim.  Einon Leinon runoista marsalkka Mannerheimin muistelmiin.

Otava-konserniin kuuluu myös maamme laajin kirjojen jakelutie, Suomalainen Kirjakauppa.

Otava Median tuotteita ja brändejä: Alibi, Anna, Hymy, Kaksplus, Tekniikan Maailma, Suomen Kuvalehti jne.

Henkilöstö n. 1050.

MTV, 1957

Suomen suurin kaupallinen televisiokanava, omistus Telia Company. MTV:lle kuuluu yhtiön omistamat vapaasti katsottavat televisiokanavat MTV3, Sub, ja AVA sekä C More -maksukanavat.

MTV:llä on myös verkkopalveluita kuten uutissivusto MTVuutiset.fi ja suoratoistopalvelu "mtv".

Yhdessä Porin kaupungin kanssa MTV järjestää kesäisin yhteiskunnallisen keskustelutapahtuman, SuomiAreenan.

Pekka Pouta

Katselijaosuuksien edellä vain YLE.

Henkilöstö n. 350.

Keskisuomalainen

Keski-Suomen maakunnan päälehti ja Suomen vanhin yhä ilmestyvä suomenkielinen sanomalehti.

Keskisuomalainen kustantaa kuuttatoista 5-7-päiväistä lehteä, 28 paikallislehteä sekä 28 kaupunkilehteä sekä useita aikakausi- ja asiakaslehtiä.

Esim. kaupunkilehti Helsingin Uutiset kuuluu Keskisuomalainen-konserniin.

Keskeisiä liiketoiminta-alueita: Lehdet ja sähköiset mediat, digipalvelut, markkinointi- ja viestintäpalvelut,  tutkimuspalvelut ja tapahtumat.

Henkilöstö n. 5730.

Elisa

Suomen johtava mobiiliverkko-operaattori ja kiinteän verkon operaattori. Nykyään myös sisällöntuottaja.

Elisa Viihde

Digitaalinen tv-palvelu, joka tarjoaa tilaajilleen videovuokraamon, maksu-tv-paketteja, maksuttomia kanavia jne.  Elisa Viihde esittää myös alkuperäissarjoja, elokuvia, tv-ohjelmia ja urheilua.

Marraskuussa 2018 Elisa Viihteellä oli yli 400 000 asiakasta.

Elisa Kirja

Suomen monipuolisin kirjapalvelu. Maan laajin valikoima suomenkielisiä ääni- ja e-kirjoja.

eSports

Elisa on myös vahvasti mukana E-urheilussa, eli Esportsissa. Elisa Esports tuottaa lähetyksiä, turnauksia ja tapahtumia kilpapelaamisen saralla.

E-sports, eli elektroninen urheilu on videopelien pelaamista kilpailullisesti.

Vuonna 2017 esportsilla oli globaalisti 380 miljoonaa seuraajaa ja se tavoitti karkeasti arvioituna noin 200 miljoonaa 21-35 vuotiasta, pääosin miehiä.

Se on kasvanut 2000-luvun aikana asteittain, mutta kovaa vauhtia pienistä autotallitapahtumista aina urheiluareenoita täyttäväksi bisnekseksi

Bonnier

Yksityinen ruotsalainen mediakonserni

Toimintaa sanomalehti-, kustannus- ja televisioalalla.

Bonnierin Suomessa nykyään julkaistavia lehtiä ovat Digikuva, Tieteen Kuvalehti Historia, KotiMikro, Kunto Plus, National Geographic Suomi, Tee Itse ja Tieteen Kuvalehti.

Bonnier omistaa Akateemisen kirjakaupan

YLE

Ryhmä 2.

# data[].attributes.headline
Sosiaalisen median kanavat haastavat perinteistä valtamediaa

# data[].attributes.subject
Sosiaalisen median kanavat haastavat perinteistä valtamediaa

# data[].attributes.body
...yli puolet suomalaisista ilmoittaa verkon olevan heidän pääasiallinen uutislähteensä.
(Ville Rantala, 2021)

Radiota kuunnellaan internetistä tai jälkeenpäin äänipalveluissa, televisio-ohjelmia haastaa Netflixin ja Disney + kaltaiset suoratoistopalvelut sekä kaikki paperinen siirtyy verkkoon tai virtuaaliseen muotoon.

# data[].attributes.body
Mainosrahoitteinen yhteisöpalvelu

Avattu 2004

Sivusto tarjoaa käyttäjille mahdollisuuden kuvallisen käyttäjäprofiilin luomiseen sekä yhteydenpitoon ystäviensä kanssa. Facebookissa on myös mahdollista liittyä erilaisiin yhteisöihin ja saada tietoa tulevista tapahtumista.

# data[].attributes.body
YouTube on Googlen omistama Internetissä toimiva videopalvelu

Perustettiin 2005

Käyttäjät voivat lisätä sivustolle omia videoitaan, sekä katsoa ja kommentoida muiden käyttäjien videoita

# data[].attributes.body
Yhteisö- ja mikroblogipalvelu, jonka käyttäjät pystyvät lähettämään ja lukemaan toistensa päivityksiä internetissä

Tekstipohjaiset viestit eli tviitit

Twitter julkistettiin vuonna 2006

# data[].attributes.body
Ilmainen kuvien jakopalvelu ja sosiaalinen verkosto

Avattiin lokakuussa 2010

Palvelun avulla käyttäjät voivat jakaa kuvia ja videoita sekä kommentoida ja tykätä toistensa jakamasta sisällöstä

# data[].attributes.body
Lyhyiden videoiden jakamiseen tarkoitettu mobiilisovellus.

Julkaistu 2016

TikTokissa käyttäjä ottaa videon puhelimellaan ja halutessaan muokkaa sitä. Sovelluksessa videoon voi lisätä musiikkia ja sitä voi muokata editointityökaluilla

# data[].attributes.body
Elisa on tietoliikenne-, ICT- ja digitaalisten palveluiden yritys, jonka päämarkkina-alueet ovat Suomi ja Viro.

Yli 2,8 miljoonaa asiakasta

# data[].attributes.body
26-vuotias

388 tuhatta tilaajaa YouTubessa

yli 440 tuhatta seuraajaa Instagramissa

Kahdesti Suomen vaikuttavimman vaikuttajan tittelin (Kauppalehti)

Meltwaterin selvityksessä hänet valittiin Suomen vaikuttavimmaksi vaikuttajaksi vuonna 2019

Inspiskalenteri by mmiisas -kirjan kesällä 2019

Yhteinen vaatemallisto suomalaisen muotitalon Ivana Helsinki -kanssa vuonna 2018

Podcastiaan

Kilpaili Tanssii Tähtien Kanssa -ohjelmassa syksyllä 2020 sijoittuen toiselle sijalle tanssiparinsa Marko Keräsen kanssa.

# data[].attributes.body
Median valta ei ole lakiin tai asetuksiin nojaavaa päätösvaltaa,  vaan vaikutus-, vaikutelma-, ja mielipidevaltaa. Sen teho perustuu julkisuuden voimaan, tiedotusvälineiden arvostukseen ja journalistien roolista valittujen puheenaiheiden määrittelyyn. (Uimonen. R, 2009.)

Vallan käyttö internetin kasvaessa onkin nopeasti medioitunut, joka tarkoittaa sitä, että vallankäyttö on tullut entistä riippuvaisemmaksi mediasta. Esimerkiksi erilaisten mielikuvien rakentaminen on vallankäyttäjille väistämättömätöntä, sillä suurten joukkojen fyysiset kohtaamiset eivät ole mahdollisia (Kantola A. 2016, 38).

Valta itsessään voidaan siis ajatella olevan vaikuttamista, niin tiedostaen kuin tiedostamatta kaikissa vuorovaikutuksen muodoissa.

Median vallasta puhuttaessa on hyvä pystyä erottamaan myös sana voima. Voima terminä tarkoittaa kykyä saada aikaan muutoksia asioiden tilassa tai ihmisten käyttäytymisessä. Valta itsessään on voiman käyttöä ja myös voimien hallintaa. (Väliverronen. 2012,  89).

Median valtaa voidaan mitata esimerkiksi sillä kuinka monta suomalaista se tavoittaa viikossa tai miten arvostettu media on lukijoiden ja vallanpäättäjien silmissä.

# data[].attributes.body
Suomessa median omistustussuhteet ovat jakautuneet suurille mediayhtiöille.

Neljä liiketaloudellisesti suurinta kaupallista mediayhtiötä Suomessa ovat:

1. Sanoma Media

2. Yleisradio

3. Otavamedia

4. Alma Media

Suomalaisten viikko tavoitettavuus samoissa medioissa ovat:

1. Sanoma Media 97%

2. Yleisradio 96%

3. Otavamedia 93%

4. Alma Media 80%

(Sanomamedia & Yleisradio & Otavamedia & Almamedia verkkosivut),

Kaikki edellä mainitut mediatalot viestivät yleisölleen niin perinteisten medioiden muodossa, kuin verkossa. Tämä mahdollistaa sen, että ne tavoittavat viestinnällään kaikki eri sidosryhmät ja käyttäjät.

# data[].attributes.body
Reutersin tutkimuksen mukaan suomalaisten seuratuimmat uutismediat ovat:

1. Yle tv-uutiset

2. MTV3 tv-uutiset

3. Ilmaisjakelulehdet

4. Yle-radiouutiset

(Reuters. 2020, 14)

# data[].attributes.body
Reutersin tutkimuksen mukaan luotettavimmat mediat suomalaisten keskuudessa ovat:

1. Yleisradio

2. Helsingin Sanomat

3. Kauppalehti

4. Suomen Kuvalehti

(Reuters. 2020, 30)

# data[].attributes.body
Vallan vahtikoira vai vallan sylikoira?

Journalistien pääaiheet ja tapa toimia sanellaan usein mediatalon johdon toimesta. Tämä saa monet kyseenalaistamaan sen, onko journalismivapautta todella yksilötasolla olemassa? Journalistit voivat silti itse päättää millä sanoilla he tuovat työssään esille asiat, uutiset ja ilmiöt. Tähän vaikuttaa tosin vahvasti myös journalistin oma maailmankuva ja uskomukset, joka itsesään voi vaikuttaa esimerkiksi puolueettomuuteen. Tämän perusteella voidaankin sanoa, että myös journalisteilla on Suomessa valtaa säädellä vähintäänkin sitä, missä muodossa median viesti yleisölle esitetään.

Journalistien ja mediatalojen puoluekannat tulevat usein esiin myös heidän tavassaan viestiä esimerkiksi poliittisista päätöksistä. On myös yleistä, että toimittajat puuttuvat lähinnä kaikkein räikeimpiin vallankäyttäjien virheisiin, sillä ne keräävät kaikkein suurimman lukijayleisön. Journalisteja voidaankin pitää täten jonkinlaisina portinvartijoina julkisuuteen, joka tekee heistä merkittäviä vallankäyttäjiä.

Journalistien uutisilla ja juttuaiheilla voi välillisesti olla pitkäkestoisia vaikutuksia esimerkiksi julkisuuden henkilöihin. Esimerkiksi rikossyyte, joka myöhemmin todetaan mitättömäksi, saattaa lehtijuttujen perusteella vaikuttaa julkisuuden henkilöiden työtilanteeseen, yhteistöihin ja näin pitkälle tulevaisuuteen.

Toisinaan median esiin tuomilla aiheilla ei ole minkäänlaisia vaikutuksia. Tästä esimerkkinä vaikka hoitajien palkat ja työolosuhteet, jotka ovat olleet median tapetilla vuosia.

# data[].attributes.body
Lehdistönvapaus on demokratian kulmakiviä. Se tarkoittaa tiedotusvälineiden vapautta sensuurista ja takaa sen, että valtio tai esivalta ei voi Suomessa määrätä mitä tiedotusvälineissa sanotaan. Suomi on usein rankattu lehdistövapauden ykkösmaaksi, kunnes vuonna 2016 pääministeri Juha Sipilän kohdistama painostus Yleen johti sijoituksen putoamiseen vuonna 2017. Viimeisimmässä mittauksessa vuonna 2020, Suomi sijouittui sijalle kaksi.

(Harjumaa M. 2020).

# data[].attributes.body
Journalistin ohjeiden tavoitteena on tukea sananvapauden vastuullista käyttämistä joukkoviestimissä ja samalla edistää ammattieettistä keskustelua. Ohjeistus koskettaa kaikkea journalistista työtä ja ne on laadittu alan itsesääntelyä varten.  (JSN 2011). Journalismin itsesäätelyohjeita valvoo Suomessa Julkisen sanan neuvosto.

Journalistien ohjeiden lisäksi eri medioilla on omia toimittajilleen tehtyjä eettisiä ja tyylillisiä ohjeistuksia, jotka ovat Julkisen sanan neuvostoa yksityiskohtaisempia.

# data[].attributes.body
Sosiaalisen median valta on korostunut älypuhelinten aikakauden aikana. Yksin Facebook tavoittaa päivittäin yli 50% kaikista suomalaisista ja jopa 67% kaikista 35-44 vuotiaista (Nepa, 2020).

Tilastokeskuksen (2016) mukaan 16-44 vuotiaat ovat käytännössä jatkuvasti verkossa, sillä 90% heistä käyttää internettiä useita kertoja päivässä. Tämän myötä painoviestinnän käyttö varsinkin nuorempien ikäluokkien osalta on tasaisesti vähentynyt. Samalla sosiaalisen median valta on kasvanut ja raivannut tietään joidenkin ikäluokkien osalta jopa perinteisen printtimedian ja television ohitse.

Sosiaalisen median kautta perinteiset mediat saavat lisänäkyvyyttää, sillä sosiaalista mediaa käytetään niin mediatalojen kuin käyttäjiensäkin puolesta informaation nopeaan jakamiseen, haluttujen aihealueiden esillenostoon ja mielipiteiden vahvistamiseen.

# data[].attributes.body
Sosiaalisen median lisäksi medianäkyvyyteen ja tätä kautta valtaan, voidaan lukea mukaan esimerkiksi hakukoneet, selainten omistajat ja älypuhelinvalmistajat. Heidän kauttaan voidaan vaikuttaa muun muassa siihen mitä uutismediasovelluksia on käyttäjien saatavilla, mitä hakutuloksia ja sisältöjä nousee käyttäjien tietokoneruusulle ja miten toimivia verkkosivusisällöt ovat eri selainten toimesta.

# data[].attributes.body
Median käyttö muuttui 2000-luvulla kun käyttäjät siirtyivät verkkoon. Kun käyttäjille avautui tarjolle entistä enemmän maksuttomia sisältöjä, kynnys maksullisiin palveluihin nousi. Tämän seurauksena eri toimijat joutuivat kehittämään kokonaan uusia palvelukonsepteja verkkoympäristöön.

# data[].attributes.body
Digitalisoituminen ja sisällön siirtyminen verkkoon ovat mahdollistaneet kokonaan uuden mediamaailman ja somen synnyn. Kun ennen sisältöjen massajakelu oli mahdollista vain suurten mediatalojen toimesta, mahdollisti internetti sisällön jakamisen maailmanlaajuisesti kenen tahansa toimesta. Tämän myötä sisällöntuottajat eivät enää olleetkaan riippuvaisia isoista mediataloista, vaan täysin toisinpäin!

Sisällön siirtyessä verkkoon myös sen muoto muuttui. Viralliset ja asiantuntijaohjelmistot jäivät nopeasti kakkoseksi, somejulkkisten tuottaessa suorapuheista sisältöä katsojien iloksi. Yleisön ymmärtämisen keskiöstä on lisäksi siirrytty algoritmeihin, joiden mukaan tuotettu sisältö kerää yleisöä, eli näyttökertoja.

# data[].attributes.body
Aikaisemmin suuret mediatalot hallitsivat Suomen mediakenttää, kun taas tänäpäivänä median valta on siirtynyt useammalle käyttäjälle

Samalla median valta on levittäytynyt useamman tekijän käsiin.

Katsoja- ja kuuntelumäärien rinnalle ovat nousseet myös seuraajaluvut, jotka joidenkin vaikuttajien osalta pesevät mennen tullet televisiossa näytettävien ohjelmien katsojaluvut.

Samalla myös mainonta on kokenut muodonmuutoksen, kun selkeiden mainoksien sijaan, tuotteet ja mainokset on otettu osaksi sisällöntuontantoa.

# data[].attributes.body
Isot mediatalot menettävät asemiaan edelleen ja ovat jatkossakin enenevissä määrin sisällöntekijöiden perässä? Valta entistä enemmän sirpaloitunempaa.

Median keskittyminen?

Kansainvälisen Media Pluralism Monitor -tutkimuksen mukaan Suomi kuuluu korkeimpaan riskikategoriaan, kun tarkastelussa on omistajuuden keskittyminen.

Esimerkiksi keväällä 2020 Sanoma osti Alma Median alueelliset uutismediat, niistä suurimpina Aamulehti ja Satakunnan Kansa.

Sosiaalisen median ja digitaalisten kanavien murros todennäköisesti jatkuu ja vahvistuu.

# data[].attributes.body
GDPR (General Data Protection Regulation), eli yleinen tietosuoja-asetus tuli voimaan kaikissa EU-maissa vuonna 2018. Se on henkilötietojen käsittelyä sääntelevä laki, jonka tarkoituksena on suojata henkilötietoja sekä antaa mahdollisuuden kululttajalle itselleen hallita omien tietojensa käsittelyä.

Suomessa tietosuojalainsäädännön noudattamista valvoo tietosuojavaltuutettu. Tietosuojavaltuutettu ja apulaistietosuojavaltuutetut ovat Valtioneuvoston nimeämiä ja ovat tehtävässään itsenäisiä ja riippumattomia.

# data[].attributes.body
Tiellä sananvapauteen
https://sananvapauteen.fi/artikkeli/2305

Jyväskylän yliopisto -

Keskittyneet markkinat riski Suomen median monimuotoisuudelle

https://www.jyu.fi/ajankohtaista/arkisto/2017/05/tiedote-2017-05-24-11-08-15-541271

# data[].attributes.headline
Keskeisimmät mediayhtiöt & brändit / tuotteet

# data[].attributes.subject
Keskeisimmät mediayhtiöt & brändit / tuotteet

# data[].attributes.body
https://www.sanoma.com/
https://www.mtvuutiset.fi/yritys
https://otava.fi/
https://www.keskisuomalainen.com/
https://elisa.fi/
https://kirja.elisa.fi/
-wikipedia(sanoma, alma, otava, keskisuomalainen, MTV, Elisa)

https://www.kauppalehti.fi/uutiset/mm-listaa-suomen-50-suurinta-mediayhtiota-viime-vuonna-moni-kiri-kasvuun/61f11356-13a2-46a6-9d01-3c3ed05294bf

# data[].attributes.body
https://yle.fi/uutiset/3-10925043
Mmiisas
https://www.hs.fi/kuukausiliite/art-2000007946379.html
https://www.manageme.fi/asiakkaat/mmiisas

Roni Back
https://www.asiakastieto.fi/yritykset/fi/backmedia-oy/27946373/taloustiedot

# data[].attributes.body
Almamedia. Haettu 05.05.2021: https://www.almamedia.fi/mainostajat

Harjumaa. M. 2020.

Suomi jatkaa kakkosena lehdistönvapaudessa – pandemia kaventaa sananvapautta, arvioi toimittajajärjestö. Haettu 05.05.2021: https://yle.fi/uutiset/3-11315019

JSN. Haettu 04.05.2021: https://www.jsn.fi/journalistin_ohjeet/

Kantola. A. 2016  Matala Valta. Vastapaino.

Kauppalehti 2020. M&M listaa Suomen 50 suurinta mediayhtiötä: viime vuonna moni kiri kasvuun.

Nepa. 2020. DNA Digitaaliset elämäntavat -tutkimus. Haettu 04.05.2021: https://docplayer.fi/49812181-Dna-digitaaliset-elamantavat-tutkimus-lisatietoja.html

Nygård N. 2019. Valta ja vapaus journalistin työssä. Jyväskylän yliopiston avoin yliopisto.

Otavamedia. Haettu 05.05.2021: https://otavakonserni.fi/

Reuters. 2020. Uutismedia verkossa. Haettu 05.05.2021: https://www.mediaalantutkimussaatio.fi/wp-content/uploads/Reuters-Uutismedia-verkossa_raportti-Suomi_2020.pdf

Sanomamedia. Haettu 05.05.2021: https://media.sanoma.fi/alueellinen-mainonta

Tilastokeskus. Haettu 04.05.2021: https://www.tilastokeskus.fi/

Uimonen. R. 2011. Median mahti. Werner Söderström Osakeyhtiö.

Väliverronen E. 2012. Median kuviteltu valta.

Yleisradio. Haettu 05.05.2021: https://yle.fi/aihe/artikkeli/2019/04/26/yle-tavoittaa-yha-useamman-suomalaisen-jo-96-prosenttia-kayttaa-ylen-palveluita

# data[].attributes.body
Media-alan toimintaympäristön luentokalvot

GDPR
https://tietosuoja.fi/gdpr

Sanomalehti Keskisuomalainen.

Tutkimus: Suomen mediaa uhkaa omistajuuden keskittyminen – Turkissa tilanne on Euroopan huonoin. 2020.

https://www.ksml.fi/paikalliset/2808273

Wikipedia. Sanomamedia
https://fi.wikipedia.org/wiki/Sanoma

# data[].attributes.body
https://www.ksml.fi/paikalliset/2808273

- Kurssin materiaali