# data[].attributes.body
Cele mai multe deșerturi sunt acoperite în totalitate de nisip. Atunci când bate, vântul împinge nisipul formând un fel de movile, care se numesc dune. Vântul poate desena forme foarte frumoase, atrăgătoare și magnifice pe nisipul fierbinte. Uneori, când vântul se întețește, acesta ridică o parte din nisip în aer, fenomenul numindu-se „Furtună de nisip”, fiind foarte redusă vizibilitatea în timpul unui astfel de  moment.
Dacă îți este sete în deșert, o oază este tot ce-ți poți dori. Apa acestora provine din râuri și izvoare subterane. Alteori, apa își face loc spre suprafață și formează bălți. În Sahara s-au înregistrat 18 luni fără nicio picătură de apă.

# data[].attributes.body
Prin intervenția omului deșertul se extinde. Acest lucru se vede cel mai mult în Sahara și Asia Centrală, unde sute de locuințe riscă să fie înghițite de deșert. Apar însă zone de deșert și în Europa și chiar la noi în țară. Cauzele ar fi supra-exploatarea pământului, concomitent cu încălzirea globală care degradează rapid solul.

# data[].attributes.body
Animalele deșertului

# data[].attributes.headline
                                          Tipuri de deșert

# data[].attributes.subject
                                          Tipuri de deșert

# data[].attributes.body
Majoritatea deșerturilor sunt situate în Africa, America, Australia și Asia.     Sahara este deșertul cel mai mare de pe Pământ.
Cel mai mic desert din lume este Carcross. Acesta este situat in    Canada pe teritorul Yukon.
Desertul african Namib are cele mai inalte dune de nisip.
Cel mai uscat desert este Atacama, situat in Chile.
Odata, in desertul chinezesc Takla Makan a nins 13 zile incontinuu.
Desertul Simpson din Australia se remarca prin culoarea rosie a nisipului, fiind numit și Deșertul Roșu.

# data[].attributes.body
Datorită lipsei de precipitații și a temperaturilor ridicate, biocenoza deșertului nu este prea bogată.

Plantele: vegetația este redusă găsindu-se cactuși, palmieri, adaptate la condițiile de temperatură și uscăciune. Aceste condiții au determinat transformarea frunzelor în spini și formarea de tulpini suculente în care se pot depozita rezerve de apă.

Arbori: curmali, fistic, leandru, cactuși.

Animalele: majoritatea animalelor sunt active dimineața sau noaptea, în timpul zilei acestea ascunzându-se cât mai adânc în pământ. Numărul speciilor este redus - câteva insecte cu picioare lungi care să le îndepărteze de nisipul fierbinte, șerpi cu colorit deschis pentru a reflecta lumina soarelui, coioți, hiene, cămile, șoimi.

# data[].attributes.body
Deșertul sau pustiul este un ecosistem terestru, arid cu puține forme de viață.  El este cel mai fierbinte ecosistem.

Din cauza învelișului vegetal slab și a densității foarte scăzute a populației, acestea mai sunt denumite și ”pustiuri”.

# data[].attributes.body
Deșertul sau pustiul este un ecosistem terestru, arid cu puține forme de viață.