# data[].attributes.body
1. Internettet tager os tilbage til det Feudale samfund. Det giver stor frihed og muligheder, men det er blevet et sted, hvor folk bliver hængt ud og udskammet.
2. Få store Tech-giganter, der styrer brugeroplevelsen, og sætte rammen ved at skabe platform for kommunikation.
3. De digitale platforme bliver et ekkokammer, hvor brugerne bekræfter hinandens holdninger.
4. Det bliver et sted for offentlig udskamning.
5. Summer vi lidt over 🐝

# data[].attributes.body
1. "Twitteriseringen" af nyheder gør journalistik overfladisk, da man kun kan bevæge sig indenfor en grænse af få tegn
2. Journalisten arbejder i sit eget navn, frem for som skribent for et medie. Dette kan skabe tvivl om journalistens objektivitet. Hvor meget er et udtryk for journalistens faglighed og hvor meget er et udtryk for journalistens personlige mening?
3. Politikere, virksomheder mm. kan selv være afsendere på vigtige meddelelser, fx. da Lars Løkke går af som formand for Venstre. Det forhindrer journalister i at stille kritiske spørgsmål, og afsenderen kan frit male et billede eller et bestemt narrativ.
4. Sociale Medier er rigtig gode for medier, fordi de hurtigt kan komme ud med nyheder. Det skaber dog også en afhængighed for medierne, hvor de bliver nød til at bruge de sociale medier, og dermed gå med på deres præmisser.
5. Det er lettere for journalister at finde kilder og historier, men det er også nemmere for kilder og historier at finde journalister.

Der er også et problem ved Twitter i og med, at det er en særlig gruppe mennesker, der bruger mediet, særligt kulturradikale, akademikere og journalister. Det kan derfor også gå hen og blive et ekkokammer, hvis journalister finder sine historier og kilder på Twitter.

# data[].attributes.body
1. Nyhederne bliver overfladiske, da der er en begrænsning af antal tegn.
2. Nyheder bliver hurtigere og mere fragmenteret.
3. Som kommunikatør er det nemt at få sit budskab hurtigt ud fx. ved brug af hastags som trender.
4. Twitter kan bruges til at brande ens virksomhed, som man ønsker det. På twitter rammer men en ret specifik målgruppe, så det kan være fordelagtigt at brande sig især her for visse virksomheder.
5. Som virksomhed kan man bruge twitter til at udøve ideen om det lærende brand, da man ofte ser en tendens af 2-vejs kommunikation, hvor virksomheder interagerer med deres følgere i kommentarsporet. Der udover har man også bedre mulighed for at styre historien end på Facebook, da man er tættere på sine forbrugere.

# data[].attributes.body
Pointe 1: Sociale medier fungerer som en folkedomstol.
Refleksion: Det er et problem, fordi retsprincipper bliver tilsidesat, og den frie debat forstummer.

Pointe 2: Sociale medier bruges til at angive, overvåge og sladre om hinanden.
Refleksion: Konstant overvågning fører en masse problematikker med sig. Man har aldrig fri. Kan føre til mobning.

Pointe 3: Nutidens digitale platforme opfører sig som en digital udgave af middelalderens feudalherrer.
Refleksion: Vi synes, at sammenligningen er lidt søgt, men vi kan godt se pointen - som også peger imod vores femte pointe.

Pointe 4: Man kan finde trøst, solidaritet og fællesskab på de sociale medier.

Pointe 5: Nettet rummer et paradoks. Selvom det er et symbol på modernitet, er det på mange måder det modsatte.

# data[].attributes.body
Twitter risikerer at blive et ekkokammer for journalister, der dermed bruger de samme kilder og skriver de samme historier Twitters korte format tillader ikke megen dybde, derfor bliver historier nemt meget overfladiske.

Medierne mister muligheden for at trykprøve påstande og stille kritiske spørgsmål, fordi twitter funktionen ofte er en envejs kommunikation.

Det kan på sin vis være en mindre inddirekte kommunikation på twitter, en slags pressemeddelse til alle, fordi der er overtalt af journalister på twitter (i en dansk sammenhæng).

Man kan i større grad selv bestemme diskursen, da det skal være kort og skarpt for at blive 'populært' på twitter. Du er heller ikke forpligtet til at svare på evt opfølgende spørgsmål ift det man så vælger at tweete.

Modsat kan twitter også give en anden mulighed for dialog (eks. jonas Schrøder rema 100), hvilket kan være en gave ift at komme med 'om bag scenen'.

# data[].attributes.body
Internettet startede med at give frihed og være med til en frigørelse, men man ser oftere nu, at det  går den modsatte vej på grund, f.eks. af overvågning og censur, som man har set, i form af Trump der bliver udelukket fra alle større sociale medier, og techgiganterne der slår sig sammen om at lukke parlor

Det at offentlige personer bliver tilsvinet på nettet, kan være med til at skabe højere mistillid til forskellige offentlige grupper (fx embedsværket, politikere)

Sociale medier bliver gjort til en folkedomstol - folk bliver dømt i offentlighedens øjne, uden rigtige beviser.  Skrækeksemplet er Boston Marathon-eksemplet

Mobning har fået et nyt forum, der er en negativ effekt af sociale medier, og det bliver sværere at holde styr på det, da mange ikke bliver forholdt, hvad de egentlig skriver til folk, da man kan gemme sig bag skærmen

Jakob Linaa Jensen fortæller om "Landsbyfællesskaber" i artiklen, hvilket leder vores tanker over på, at der skabes segmentering på f.eks. facebook, hvor grupper som f.eks. "Flat earthers" får skabt et afskærmet og segmenteret forum, der fungerer som ekkokammer, hvor deltagere får bekræftet sig selv i hinanden, på trods af manglende videnskabelig opbakning

# data[].attributes.body
1: Journalister og politikere bruger i højere grad Twitter til deres arbejde og kommunikation
2: ‘Twitterficering’ kan føre til et indspist miljø blandt journalister til skade for journalistikken, fordi man kommer til at genbruge de samme historier, kilder, debatter m.m.
3. Meget få “almindelige borgere” er på twitter.
4: Mange politikere bruger Twitter til at tage kontrol over deres kommunikation og plads i mediebilledet, fx når en politiker melder sig afgang på platformen
5: Udviklingen i brugen af de sociale medier kan ses som en slags udvikling tilbage mod partipressen, hvor kommunikationen meget lettere kan målrettes politisk ligesindede og samtidig gør de større mediekanaler mindre vigtige

# data[].attributes.body
1.   Sammensætningen af twitterbrugere i Danmark er lidt forskelligt fra udlandet. Herhjemme ses en tendens til, at det er et elitefællesskab af politikere, journalister, interesseorganisationer og andre politisk interesserede, som bruger mediet. Så selvom danskerne har haft sociale medier som primær nyhedskilde siden 2014, kommer de nyheder, der er baseret på tweets, ud til den brede offentlighed gennem nyhedsmedier.

2.   Artiklen påpeger, at når nyhedsstrømmen påvirkes mere og mere af twitter, bliver selve den demokratiske samtale også ”twitteriseret”, idet tweets når ud til en bestemt offentlighed (jf. punkt 1)

3.   Twitter kan være en god idé- og kildegenerator. Dog kan der også være mindre gode ting at tage med. Twitter risikere at journalister kigger på de samme sager, bruger samme kilder og samme måde at arbejde på. Derved kan det skabe et indsnævret journalistisk perspektiv.

4.   Twitter kan også bruges til at brande sig selv. Der er mulighed for at vise personlighed ved bl.a. at dele ud af sig selv og andre tæt på.

5.   Brugen af sociale medier og Twitter er med til at styrke topstyringen i forhold til politisk kommunikation, da det er envejskommunikation, hvilket fratager muligheden for at stille kritiske spørgsmål. Twitter er et godt redskab til kontrol for politikere. De kan få budskaber mm. ud til pressen og befolkningen. Derved præge dagsordenen. Uden kritiske spørgsmål eller redaktionel styring. Det er take it or leave it. Enten kan de bruge det, ellers får de ikke svar eller citater.