# data[].attributes.body
Emil synets børnearbejde ikke var en dårlig ide, så længe det foregår under ordentlige forhold.

Han syntes at børnearbejde var sundt og lærerigt, men han troede, at det havde en dårlig indflydelse på børnenes vækst og udvikling, og at der kunne opstå sygdomme som fosfornekrose, der betyder at cellerne og knogler bliver ødelagt

Da Emil var læge så han tit arbejdsskader hos børn.

# data[].attributes.body
Louis Pio var grundlæggeren af Det Danske Socialdemokrati.

Han blev født d.14 december 1841 og døde d. 27 juni 1894.

Han havde et barn der hed Sylvia Pio.

Han blev begravet på  Vestre Kirkegård i København.

Hans mål var at forbedre levevilkårene for arbejderklassen.

Hans ægtefælle hed Louise Augusta Henrietta Jørgensen.

Sammen med Geleff og Brix blev de alle tre frontløberne for udbredelsen socialisme og etablering af arbejderbevægelsen i Danmark.

Pio ønskede at samle arbejderne som politisk klasse, så de kunne stå stærkere over for arbejdsgiverne.

Det, at hen ville skabe bedre forhold og mindre fattigdom for arbejderne ville også betyde at børnene ikke behøvede at arbejde.

Han meldte sig som officersaspirant i krigen i 1864, uden at komme i kamp.

Han arbejdede ved postvæsenet og designede de røde postkasser, vi bruger i dag

# data[].attributes.headline
Millschou Christensen var skolelærer. Han kæmpede mod børnearbejde. Han oplevede meget børnearbejde i 1907 på trods af, at det i 1873 ved lov var blevet forbudt at bruge børn under 10 år i fabrikkerne. Hvis børn fik en uddannelse kunne de gå fra at være fattige til at blive rige, sagde han. Børn arbejdede tolv til seksten timer og mange voksne sagde, at de gjorde det med glæde. 

# data[].attributes.subject
Millschou Christensen var skolelærer. Han kæmpede mod børnearbejde. Han oplevede meget børnearbejde i 1907 på trods af, at det i 1873 ved lov var blevet forbudt at bruge børn under 10 år i fabrikkerne. Hvis børn fik en uddannelse kunne de gå fra at være fattige til at blive rige, sagde han. Børn arbejdede tolv til seksten timer og mange voksne sagde, at de gjorde det med glæde. 

# data[].attributes.body
Børn under 10 måtte ikke arbejde på fabrikker. Arbejdstiden blev begrænset til 6 ½ time om dagen. Børnene måtte ikke arbejde før kl 6 om morgenen, og efter kl 8 om aftenen. De måtte heller ikke arbejde på helligdage.
Politikerne udnævnte to arbejdsinspektører, til at gå rundt og tjekke på alle arbejdspladser at loven blev holdt.

Loven gjaldt ikke for børn på landet.

Der var mange der mente at det var bedre for børnene at lave noget (arbejde) i stedet for at rende rundt på gaderne og ikke have noget at give sig til.

# data[].attributes.headline
Hver lejlighed skulle gøre deres eget stykke trappe rent.                  Man skulle også gøre lokummerne i gården rene. Det gik på skift

# data[].attributes.subject
Hver lejlighed skulle gøre deres eget stykke trappe rent.                  Man skulle også gøre lokummerne i gården rene. Det gik på skift

# data[].attributes.headline
I dag er der en regel om at alle under 15 år ikke må arbejde med farlige ting eller udføre arbejde om natten.              Forældre til ansatte mellem 13 og 15 år, eller til ansatte som er omfattet af undervisningspligten, oplyses om arbejdet og de forhold, som arbejdet udføres under. Ansatte under 18 år må ikke udfører farligt arbejde eller arbejde om natten.                Alle lærlinge på virksomheden er over 15 år og arbejder som led i deres uddannelse 

# data[].attributes.subject
I dag er der en regel om at alle under 15 år ikke må arbejde med farlige ting eller udføre arbejde om natten.              Forældre til ansatte mellem 13 og 15 år, eller til ansatte som er omfattet af undervisningspligten, oplyses om arbejdet og de forhold, som arbejdet udføres under. Ansatte under 18 år må ikke udfører farligt arbejde eller arbejde om natten.                Alle lærlinge på virksomheden er over 15 år og arbejder som led i deres uddannelse 

# data[].attributes.headline
Hvis møblerne gik i stykker reparerede deres far dem.

# data[].attributes.subject
Hvis møblerne gik i stykker reparerede deres far dem.

# data[].attributes.headline
De havde ikke ret mange penge så moren syede deres tøj.

# data[].attributes.subject
De havde ikke ret mange penge så moren syede deres tøj.

# data[].attributes.body
Og faren forsålede deres sko. Drenge hanvde strømper, der gik op over knæene.

# data[].attributes.headline
For at skaffe ekstra penge kunne de fange rotter i baggårdene. De fik 10 øre for en rotte.

# data[].attributes.subject
For at skaffe ekstra penge kunne de fange rotter i baggårdene. De fik 10 øre for en rotte.

# data[].attributes.headline
Det var meget almindeligt at børn havde arbejde.

# data[].attributes.subject
Det var meget almindeligt at børn havde arbejde.

# data[].attributes.body
Børns arbejdsdag med skole og arbejde var tit på 12 timer.
Børnenes arbejde var tit usundt og de fik skader og sygdomme.

# data[].attributes.headline
Der blev aldrig gjort rent på karlekamrene, så der var altid fyldt med støv.        Væggene blev dog kalket en gang om året. Det var almindeligt at spytte på gulvet. Derfor satte bondekonerne en spyttebakke op, men det var det havde mændene meget svært ved at vænne sig til. Dynerne var meget gamle og var aldrig blevet vasket.             De "moderne bondekoner" åbnede vinduerne, når de gjorde rent.                            Det kunne de gamle ikke lide, for i deres tid var vinduerne sømmet fast, for at holde på varmen.                       Der var mange fluer på gården, som fløj ud og ind af vinduerne, og satte sig på maden.    

# data[].attributes.subject
Der blev aldrig gjort rent på karlekamrene, så der var altid fyldt med støv.        Væggene blev dog kalket en gang om året. Det var almindeligt at spytte på gulvet. Derfor satte bondekonerne en spyttebakke op, men det var det havde mændene meget svært ved at vænne sig til. Dynerne var meget gamle og var aldrig blevet vasket.             De "moderne bondekoner" åbnede vinduerne, når de gjorde rent.                            Det kunne de gamle ikke lide, for i deres tid var vinduerne sømmet fast, for at holde på varmen.                       Der var mange fluer på gården, som fløj ud og ind af vinduerne, og satte sig på maden.    

# data[].attributes.headline
I 1873 blev der lavet en lov om at børn under 10 år ikke måtte arbejde. 

# data[].attributes.subject
I 1873 blev der lavet en lov om at børn under 10 år ikke måtte arbejde. 

# data[].attributes.body
Hvis du går i skole må du kun arbejde  2 timer om dagen på skoledage.

Børn under 13 år må ikke arbejde medmindre det er noget som fx. at være model eller i reklamer

Hvis man er under 13 skal man have tilladelse fra politiet

Når man er 13-14 skal det være lettere arbejde men når man bliver 15 er der andre regler

# data[].attributes.headline
•	Lærerne er stærkt utilfredse med det tiltagende børnearbejde.                •	Det er navnlig mælkedrengene, som lærerne har en bekymret holdning til. Det er der flere gode grunde til:                       •	For det første kan mælkedrengene ikke følge med i undervisningen, hvis de i det hele taget kan holde sig vågne.            •	Og for det andet er der problemer med drengenes opførsel.En lærer fra Frederiksberg siger på et lærermøde i 1908: ”Mælkedrengene er blege, forasede og forkvaklede. De går til Bageren med deres Drikkepenge, spiller Klink med mere. Mælkedrengene har for mange Penge mellem Hænderne. Der bliver trukket fra i deres Løn, når de slår noget itu, deraf følger, at de stjæler fra hinanden og slås. Vi Lærere skal ikke blive trætte af at raabe mod denne Uskik.”

# data[].attributes.subject
•	Lærerne er stærkt utilfredse med det tiltagende børnearbejde.                •	Det er navnlig mælkedrengene, som lærerne har en bekymret holdning til. Det er der flere gode grunde til:                       •	For det første kan mælkedrengene ikke følge med i undervisningen, hvis de i det hele taget kan holde sig vågne.            •	Og for det andet er der problemer med drengenes opførsel.En lærer fra Frederiksberg siger på et lærermøde i 1908: ”Mælkedrengene er blege, forasede og forkvaklede. De går til Bageren med deres Drikkepenge, spiller Klink med mere. Mælkedrengene har for mange Penge mellem Hænderne. Der bliver trukket fra i deres Løn, når de slår noget itu, deraf følger, at de stjæler fra hinanden og slås. Vi Lærere skal ikke blive trætte af at raabe mod denne Uskik.”

# data[].attributes.headline
•	I 1878 bliver Københavns Mælkeforsyning oprettet og dermed er mælkevognene med en kusk og en fem-seks medhjælpende drenge en fast del af gadebilledet.                  •	Drengene starter allerede i 8 – 9 års alderen som medhjælpere hos deres ældre søskende.        De får kun 3 kroner i løn, som de afleverer derhjemme. Drikkepengene får de lov at beholde.   Mælkedrengene havde en klokke med og når de ringede med den, kom folk frem i vinduerne og råbte hvad de skulle have.                            •	Nogle børn går kun i skole om eftermiddagen, så de møder på mejeriet kl. 5.00-6.00 og arbejder hele formiddagen for derefter at starte i skolen kl. 13.00.            •	"I skolen pjækkede vi den tit. Så kom skolebetjenten hjem og truede os med værgerådet, hvis vi ikke kom i skole. Lysten til at gå i skole var ikke stor efter en arbejdsdag på 7 timer,” erindrer en tidligere mælkedreng.

# data[].attributes.subject
•	I 1878 bliver Københavns Mælkeforsyning oprettet og dermed er mælkevognene med en kusk og en fem-seks medhjælpende drenge en fast del af gadebilledet.                  •	Drengene starter allerede i 8 – 9 års alderen som medhjælpere hos deres ældre søskende.        De får kun 3 kroner i løn, som de afleverer derhjemme. Drikkepengene får de lov at beholde.   Mælkedrengene havde en klokke med og når de ringede med den, kom folk frem i vinduerne og råbte hvad de skulle have.                            •	Nogle børn går kun i skole om eftermiddagen, så de møder på mejeriet kl. 5.00-6.00 og arbejder hele formiddagen for derefter at starte i skolen kl. 13.00.            •	"I skolen pjækkede vi den tit. Så kom skolebetjenten hjem og truede os med værgerådet, hvis vi ikke kom i skole. Lysten til at gå i skole var ikke stor efter en arbejdsdag på 7 timer,” erindrer en tidligere mælkedreng.

# data[].attributes.body
Han blev født d.19 april 1810 i København og han døde d.16 juni 1890 i København.

Hans far var J.W. Hornemann (Jens Wilken Hornemann )

Hele hans navn var Claus Jacob Emil Hornemann.

Han var en dansk læge.

Han blev uddannet på Østre Borgerdyd Gymnasium i 1827.

I anden del af 1800-tallet ville han forbedre hygiejnen i København. På grund af den dårlige hygiejne ( måske dårlig klima )

Han gik op i at forbedre levekårene i København.

# data[].attributes.headline
Derfor holdt man op med at bruge børn til arbejde

# data[].attributes.subject
Derfor holdt man op med at bruge børn til arbejde

# data[].attributes.headline
Om vinteren var der mindre arbejde på gården, så der kunne de få lov til at gå i skole

# data[].attributes.subject
Om vinteren var der mindre arbejde på gården, så der kunne de få lov til at gå i skole

# data[].attributes.headline
De måtte arbejde hårdt hele dagen. Bl. a. med at fodre dyrene.

# data[].attributes.subject
De måtte arbejde hårdt hele dagen. Bl. a. med at fodre dyrene.

# data[].attributes.headline
Maden var grød og brød blødt op i mælk. De spiste af et fælles fad med deres egen ske.

# data[].attributes.subject
Maden var grød og brød blødt op i mælk. De spiste af et fælles fad med deres egen ske.

# data[].attributes.headline
De skulle meget tidligt op og malke køerne før morgenmaden

# data[].attributes.subject
De skulle meget tidligt op og malke køerne før morgenmaden

# data[].attributes.headline
Sengen var en kasse med halm og der var mus i halmen

# data[].attributes.subject
Sengen var en kasse med halm og der var mus i halmen

# data[].attributes.headline
Tjenestedrengen sov sammen karlen i karlekammeret ved siden af kostalden

# data[].attributes.subject
Tjenestedrengen sov sammen karlen i karlekammeret ved siden af kostalden

# data[].attributes.headline
Hvis det var børn af fattige familier kom de ud og tjene hos rigere bønder, når de var 12 år

# data[].attributes.subject
Hvis det var børn af fattige familier kom de ud og tjene hos rigere bønder, når de var 12 år

# data[].attributes.headline
De boede i store lejligheder og der var tre soveværelser, et til forældrene, et til pigerne og et til drengene.

# data[].attributes.subject
De boede i store lejligheder og der var tre soveværelser, et til forældrene, et til pigerne og et til drengene.

# data[].attributes.headline
De rige børn skulle ikke arbejde, så de kunne stå senere op

# data[].attributes.subject
De rige børn skulle ikke arbejde, så de kunne stå senere op

# data[].attributes.body
Hvorfor?
Måske vidste de ikke hvordan man undgik at blive gravid.
Måske fordi man måtte regne med at nogle af børnene døde.

# data[].attributes.body
Hvorfor?
Måske vidste de ikke hvordan man undgik at blive gravid.
Måske fordi man måtte regne med at nogle af børnene døde.
Måske fordi det var nødvendigt at få børn, der kunne hjælpe med arbejdet.

# data[].attributes.headline
Man fik varme i lejligheden med kakkelovne

# data[].attributes.subject
Man fik varme i lejligheden med kakkelovne

# data[].attributes.headline
Det var kun de rige, der havde bad og wc i lejligheden eller i huset.

# data[].attributes.subject
Det var kun de rige, der havde bad og wc i lejligheden eller i huset.

# data[].attributes.headline
Det var kun de rige, der havde elektrisk lys. De fattige havde petroleumslamper

# data[].attributes.subject
Det var kun de rige, der havde elektrisk lys. De fattige havde petroleumslamper

# data[].attributes.headline
Det var kun de rige, der havde elektrisk lys. De fattige havde petroleumslamper

# data[].attributes.subject
Det var kun de rige, der havde elektrisk lys. De fattige havde petroleumslamper

# data[].attributes.headline
De fattige fik dårlig mad. F.eks. kunne de købe gammelt brød billigt hos bageren

# data[].attributes.subject
De fattige fik dårlig mad. F.eks. kunne de købe gammelt brød billigt hos bageren

# data[].attributes.headline
Man fik varme i lejligheden med kakkelovne

# data[].attributes.subject
Man fik varme i lejligheden med kakkelovne

# data[].attributes.headline
De fattige boede i små lejligheder og hele familien måtte sove i samme rum. De havde ikke ret mange møbler.

# data[].attributes.subject
De fattige boede i små lejligheder og hele familien måtte sove i samme rum. De havde ikke ret mange møbler.

# data[].attributes.headline
De fattige havde ikke bad og wc. De vaskede sig ved køkkenvasken og havde et das i gården. Et das er en tønde med et låg over. Tønden står under en bænk med et hul i. Så kan man tage låget af, og sætte sig på bænken og ... ned i tønden. Når tønden er fuld bliver den tømt af nogle mænd, der har som arbejde at tømme lokumstønder.

# data[].attributes.subject
De fattige havde ikke bad og wc. De vaskede sig ved køkkenvasken og havde et das i gården. Et das er en tønde med et låg over. Tønden står under en bænk med et hul i. Så kan man tage låget af, og sætte sig på bænken og ... ned i tønden. Når tønden er fuld bliver den tømt af nogle mænd, der har som arbejde at tømme lokumstønder.

# data[].attributes.headline
Det var kun de rige, der havde elektrisk lys. 

# data[].attributes.subject
Det var kun de rige, der havde elektrisk lys. 

# data[].attributes.headline
Det var et almindeligt børnearbejde at være mælkedreng. Så skulle man op kl.5 og sætte flasker med mælk foran alle døre.

# data[].attributes.subject
Det var et almindeligt børnearbejde at være mælkedreng. Så skulle man op kl.5 og sætte flasker med mælk foran alle døre.

# data[].attributes.headline
Familierne var fattige, så børnene måtte hjælpe med at tjene penge

# data[].attributes.subject
Familierne var fattige, så børnene måtte hjælpe med at tjene penge

# data[].attributes.headline
Der var ingen love og regler om børnearbejde

# data[].attributes.subject
Der var ingen love og regler om børnearbejde

# data[].attributes.headline
Der var mange børn, der kom til skade under arbejdet

# data[].attributes.subject
Der var mange børn, der kom til skade under arbejdet

# data[].attributes.body
Hvorfor?
Måske vidste de ikke hvordan man undgik at blive gravid.
Måske fordi man måtte regne med at nogle af børnene døde.
Måske fordi det var nødvendigt at få børn, der kunne hjælpe med arbejdet.

# data[].attributes.body
Hvorfor?
Måske vidste de ikke hvordan man undgik at blive gravid.
Måske fordi man måtte regne med at nogle af børnene døde.
Måske fordi det var nødvendigt at få børn, der kunne hjælpe med arbejdet.

# data[].attributes.headline
Familierne var fattige, så børnene måtte hjælpe med at tjene penge

# data[].attributes.subject
Familierne var fattige, så børnene måtte hjælpe med at tjene penge

# data[].attributes.headline
Hvis det var deres egen gård var alle i familien interesserede i,  at gården klarede sig godt.

# data[].attributes.subject
Hvis det var deres egen gård var alle i familien interesserede i,  at gården klarede sig godt.

# data[].attributes.headline
Hvis det var deres egen gård var alle i familien interesserede i,  at gården klarede sig godt.

# data[].attributes.subject
Hvis det var deres egen gård var alle i familien interesserede i,  at gården klarede sig godt.

# data[].attributes.headline
Små børn passede f.eks. ænder og og høns

# data[].attributes.subject
Små børn passede f.eks. ænder og og høns

# data[].attributes.headline
Der var meget arbejde at lave på gårdene, så det var nødvendigt at børnene hjalp til

# data[].attributes.subject
Der var meget arbejde at lave på gårdene, så det var nødvendigt at børnene hjalp til