# data[].attributes.headline
Što znači ako netko ima puno, nepoznatih prijatelja na društvenim mrežama?

# data[].attributes.subject
Što znači ako netko ima puno, nepoznatih prijatelja na društvenim mrežama?

# data[].attributes.body
Jeste li doživjeli ucjene? (npr. ako ne napraviš to i to ja ću objaviti to)

# data[].attributes.headline
Kada biste mogli promijeniti jednu stvar na Internetu koja bi to bila? / If you could change one thing on the Internet, what would it  be?

# data[].attributes.subject
Kada biste mogli promijeniti jednu stvar na Internetu koja bi to bila? / If you could change one thing on the Internet, what would it  be?

# data[].attributes.headline
ANKETNI UPITNIK:"24h Q&A - važno je kako se osjećaš s obje strane ekrana"

# data[].attributes.subject
ANKETNI UPITNIK:"24h Q&A - važno je kako se osjećaš s obje strane ekrana"

# data[].attributes.headline
ANKETNI UPITNIK: "24h Q&A - važno je kako se osjećaš s obje strane ekrana"

# data[].attributes.subject
ANKETNI UPITNIK: "24h Q&A - važno je kako se osjećaš s obje strane ekrana"

# data[].attributes.body
prezentacija i kviz

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
NASILJE MEĐU MLADIMA

Start

Aleksandra Dužević, pedagoginja Škole likovnih umjetnosti, Split

VRSTE NASILJA

PSIHIČKO NASILJE

FIZIČKO NASILJE

SEKSUALNO NASILJE

NASILJE NA DRUŠTVENIM MREŽAMA

Ako te dečko/cura ili bilo tko drugi zlostavlja na društvenim mrežama znaj da je to neprihvatljivo.Kako najčešće izgleda nasilje u virtualnom svijetu?

UZNEMIRAVANJE

PRIJETNJE NA INTERNETU

BLAĆENJE

GRUBO ONLINE SUKOBLJAVANJE

+ info

+ info

+ info

PRETVARANJE

(eng. imprsonation)- odnosno dešifriranje lozinki različitih profila na društvenim mrežama te korištenje tuđeg ili lažnog identiteta, u svrhu slanja ili objavljivanja kompromitirajućih sadržaja o drugima

IZNUĐIVANJE I ŠIRENJE POVJERLJIVIH INFORMACIJA

(eng. outing and trickery)- dijeljenje osobnih informacija o tebi (koje si u povjerenju reklao/la osobi tijekom veze) s ciljem nanošenja štete tvom ugledu

UHOĐENJE NA INTERNETU

(eng. cyberstalking)- opetovano slanje prijetećih ili uznemiravajućih poruka koje rezultiraju strahom osobe za vlastitu sigurnost

Stani, razmisli, tek onda klikniLorem ipsum dolor sit amet

Kupovina na internetuLorem ipsum dolor sit amet

Osobni podaci su oduvijek imali vrijednostLorem ipsum dolor sit amet

KAKO BITI SIGURAN NA DRUŠTVENIM MREŽAMA?

Stavljaj samo one obajve koje želiš da javnost vidi ili zna.

Lozinke zadrži za sebe. Dijeljenje lozinki nije nešto što treba činiti u vezi.

Nemoj reći ili učiniti ništa što inače ne bi učinio/la osobno tj. u stvarnosti

Zaštiti osobne informacije - broj mobitela, adresu, škola koju pohađaš...

Postavi granice.Kaži ljudima da ne objavljuju tvoje fotografije, informacije ili komentare o tebi zbog kojih se osjećaš neugodno.

GDJE POTRAŽITI POMOĆ AKO SI ŽRTVA NASILJA?

online savjetovalište za mlade

Online prijava zlostavljanja djeteta - RED BUTTON

odraslima u školi: pedagogu/inji, psihologu/inji, ravnatelju/ci, razredniku/ci, nastavniku/ci...

roditeljima, obitelji...

hvala

kvizNASILJE MEĐU MLADIMA

za prezntaciju korišteni materijali:- brošura "Ljubav ne boli", Lige za prevenciju ovisnosti, Split, 2019.- video lekcije MZO Škola za život

# data[].attributes.attachment_link.title
NASILJE MEĐU MLADIMA by aleksandra.duzevic on Genially

# data[].attributes.attachment_link.description
NASILJE MEĐU MLADIMA Start Aleksandra Dužević, pedagoginja Škole likovnih umjetnosti, Split VRSTE NASILJA PSIHIČKO NASILJE FIZIČKO NASILJE SEKSUALNO NASILJE NASILJE NA DRUŠTVENIM MREŽAMA Ako te dečko/cura ili bilo tko drugi zlostavlja na društvenim mrežama znaj da je to neprihvatljivo.Kako najčešće izgleda nasilje u virtualnom svijetu?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Iako je internet medij bez kojega je danas gotovo nemoguće raditi, na kojemu pronalazimo važne informacije, zabavljamo se i putem kojega komuniciramo s drugima, često zaboravljamo na različite opasnosti od kojih se moramo zaštititi. No, krenimo redom.

Znate li što je zapravo internet i kako internet radi?

Internet je sustav koji omogućuje da različiti uređaji međusobno komuniciraju, odnosno razmjenjuju podatke. Postoje dvije vrste uređaja: server (računala na kojima postoje podaci, koji pružaju usluge ostalim uređajima poput internetskih servera, e-mail servera i slično) i klijent (oni uređaji kojima se spajamo na tu mrežu računala i putem kojih čitamo podatke). Kako bi se svi ti uređaji međusobno razumjeli, postoje i različiti protokoli kojima određeni podaci putuju i zajednički programski "jezik" putem kojega uređaji raspoznaju podatke.

Na internet se spajamo preko ISP-a (internetskog poslužitelja), prvo na njegovu mrežu, a onda na globalnu internetsku mrežu. Svaki uređaj koji se spaja na internet ima svoje jedinstveno ime, odnosno IP adresu, svojevrsne osobne iskaznice. IP adresa se mijenja u ovisnosti o mreži preko koje pristupate internetu (mreža na poslu, kod kuće, u knjižnici itd.). Međutim, upravo se putem IP adrese mogu saznati određeni osobni podaci, poput grada iz kojega se spajate na internet, poštanskog broja i internetskog poslužitelja preko kojeg ste se spojili.

Tko vidi našu IP adresu?

Internetski poslužitelj u svakom trenutku vidi tko je, s kojeg uređaja i kada pristupio internetu, čak i kojoj internetskoj stranici. Te je podatke dužan dostaviti policiji ili drugim pravnim organima na upit.

Vlasnici web stranica/različitih servisa/igara i sličnih medija kojima pristupamo također imaju pristup našim IP adresama. No, najčešće ih koriste tek kao statistički podatak o općenitom prometu na svojim stranicama.

Što se događa s podacima koje objavljujemo na internetu i koji su to podaci?

Osim neizbježne IP adrese, na internetu ostaje sve što objavite na društvenim mrežama, fotografije koje ste postavili kao profilne fotografije na različitim internetskim računima ili bilo koji sadržaj (slika, video, tekst) koji ste ikada igdje objavili. Taj sadržaj ostaje zabilježen na internetskim serverima čak i ako ste ga u međuvremenu obrisali.

Ovo je vrlo važna činjenica koja se često zaboravlja: sve što objavite na internetu, ostaje na internetu! Čak i ako ste nešto slučajno objavili i odmah obrisali, ostaje zapamćeno na nekom serveru i tamo ostaje zauvijek. Upravo zato morate paziti što objavljujete.

Nemojte objavljivati niti fotografije/video zapise unutrašnjosti prostorija u kojima živite. Izbjegavajte dijeliti informacije o svojem godišnjem odmoru, odnosno vremenu kada nećete biti kod kuće. Kada ste na društvenim mrežama pripazite s kime se povezujete u "prijateljstva" i radije upotrijebite mogućnost kojom ćete ograničiti prikaz sadržaja koji pregledavate ili objavljujete. Sadržaj time postaje vidljiv samo vašim prijateljima, radije nego svim korisnicima te društvene mreže odnosno interneta.

5. Izbjegavajte javna računala

Javna računala koristite samo za pretraživanje informacija i to bez povezivanja sa bilo kojim od postojećih internetskih računa (elektronička pošta, društvene mreže, bankarske usluge i sl.). Javna su računala dostupna svima, tako su i svi podaci na njima dostupni svima: od povijesti pretraživanja do informacija potrebnih za ulazak u internetske račune.
Digitalna privatnost unutar EU

Kako bi se osiguralo da se osobni podaci zaštite u svim zemljama EU jednakim visokim standardom zaštite uspostavljena su zajednička pravila EU-a. Direktiva o e-privatnosti i Opća odredba o zaštiti podataka osiguravaju pravni okvir za sigurnost digitalne privatnosti za sve građane EU-a. Općenito, briga o sigurnosti mrežnih i informacijskih sustava u Europskoj uniji ključna je za napredak. Stoga, Europska unija radi na brojnim razinama kako bi promicala "cyber sigurnost" diljem Europske unije.

Ovo su samo neki od savjeta sigurnosti. Budite pametni i pazite na svoje podatke kada ste na internetu.

Pročitajte više o pristupu Europske unije:

# data[].attributes.attachment_link.title
Što je to "sigurnost na internetu" i kako zaštititi osobne podatke na internetu? - Hrvatska - European Commission

# data[].attributes.attachment_link.description
Iako je internet medij bez kojega je danas gotovo nemoguće raditi, na kojemu pronalazimo važne informacije, zabavljamo se i putem kojega komuniciramo s drugima, često zaboravljamo na različite opasnosti od kojih se moramo zaštititi. No, krenimo redom. Znate li što je zapravo internet i kako internet radi?

# data[].attributes.body
All good

# data[].attributes.attachment_link.description
SOS - Život bez straha i nasilja - Vaš život učinite sigurnim i poduzmite nužne korake kako bi se zaštitili.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Što sve smatramo vršnjačkim nasiljem putem Interneta?

poticanje grupne mržnje

napadi na privatnost

uznemiravanje

vrijeđanje

nesavjestan pristup štetnim materijalima

širenje okrutnih, zlobnih i prijetećih poruka

kreiranje internetskih stranica sa pričama, slikama, crtežima i šalama na račun vršnjaka

# data[].attributes.attachment_link.title
Cyberbullying | Hrabri telefon | Odrasli

# data[].attributes.attachment_link.description
Sve bržim razvojem tehnologije dobili smo moćan alat za komunikaciju. No, kao i svaki oblik moći, ona se može zlouporabiti. Sve nam se češće javljaju djeca, tinejdžeri ili roditelji čije dijete je izloženo nekom obliku vršnjačkog nasilja putem Interneta. Ono što svatko od nas može učiniti je informirati se o ovom obliku vršnjačkog nasilja, naučiti ga prepoznati, ...

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Prve pri ruci

U sklopu najnovijeg projekta Plavog telefona 'Prve pri ruci', pet nezaposlenih žena dobile su priliku godinu dana brinuti o 30 osoba starije životne dobi. Nove zaposlenice će također biti uključene u program osposobljavanja kojim će se povećati njihova mogućnost zapošljavanja i nakon završetka projekta. Plavi telefon na ovaj način želi doprinijeti smanjenju rizika od siromaštva te povećati socijalnu uključenost i kvalitetu života zaposlenica te krajnjih korisnika, osoba starije životne dobi. Projekt je u potpunosti financiran sredstvima iz Europskog socijalnog fonda u okviru operativnog programa Učinkoviti ljudski potencijali 2014.-2020.

Linija i savjetovalište

Linija pomoći Plavi telefon i savjetovalište Otvorena vrata temeljni su programi Udruge Plavi telefon koji djeluju od samih početaka. Svi programi i projekti Udruge oduvijek su našim korisnicima bili na raspolaganju potpuno besplatno. Svi se ponekad na životnom putu susrećemo s izazovima. Hrabrost je u tim situacijama potražiti pomoć i podršku. Mi smo tu za vas. Obratite nam se s povjerenjem.

Programi i projekti

Plavi telefon je više od Linije pomoći! Provodimo širok raspon programa koji se bave razvijanjem socijalnih životnih vještina djece i mladih, prevencijom ovisnosti, promocijom mentalnog zdravlja, pomaganjem osobama s invaliditetom te pružamo podršku razvoju djece i mladih u zadovoljne i odgovorne odrasle ljude. Od naših početaka 1991. godine uspješno smo proveli više od 35 projekta i programa.

© Plavi Telefon 2020 IBAN: HR0823600001101298456, OIB: 50738851908, MB: 0574775

# data[].attributes.attachment_link.description
U sklopu najnovijeg projekta Plavog telefona 'Prve pri ruci', pet nezaposlenih žena dobile su priliku godinu dana brinuti o 30 osoba starije životne dobi. Nove zaposlenice će također biti uključene u program osposobljavanja kojim će se povećati njihova mogućnost zapošljavanja i nakon završetka projekta.

# data[].attributes.body
KVIZ - ISPUNI

# data[].attributes.headline
IMATE LI VI NEKA PITANJA VEZANA ZA TEMU JAVNOG DOGAĐAJA: O ISKUSTVIMA NA DRUŠTVENIM MREŽAMA?

# data[].attributes.subject
IMATE LI VI NEKA PITANJA VEZANA ZA TEMU JAVNOG DOGAĐAJA: O ISKUSTVIMA NA DRUŠTVENIM MREŽAMA?

# data[].attributes.body
DO YOU HAVE ANY QUESTIONS RELATED TO THE TOPIC OF THE PUBLIC EVENT: ABOUT EXPERIENCES ON SOCIAL NETWORKS?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Od objavljivanja intimnih fotografija bez pristanka osobe koja je na slici, preko vrijeđanja, širenja neistinitih informacija ili pak otkrivanja nečijih tajni, do lažnog predstavljanja... iz priručnika za roditelje 'Delete Cyberbullying' prenosimo pregled oblika i obilježja elektroničkog nasilja

Izvor: Delete Cyberbullying - Priručnik za roditelje

Elektroničko nasilje je opći pojam za svaku komunikacijsku aktivnost elektroničkom/cyber tehnologijom ( internet, mobilni telefon, tablet i sl.) koja se može smatrati štetnom kako za pojedinca, tako i za opće dobro. Uključuje verbalno ili psihičko uznemiravanje od strane pojedinaca ili skupine prema žrtvi koje se ponavlja. Poprima različite forme, poput izrugivanja, uvreda, prijetnji, glasina, ogovaranja, neugodnih komentara ili kleveta.
Obilježja elektroničkog nasilja uključuju:

počinitelj ima namjeru povrijediti žrtvu;

postoji neravnoteža moći između počinitelja i žrtve. To je kod klasičnog nasilja lako uočiti, ali je teže definirati u svijetu interneta. Dokaz te neravnoteže moći može ležati u činjenici da nasilnik ili nasilnici često ostaju anonimni i imaju veliku moć kad gotovo u trenu imaju pristup široj publici dok objavljuju materijal koji može nekoga osramotiti ili povrijediti;

postoji element ponavljanja ili kontinuirane prijetnje daljnjom agresijom. Jednokratni komentari ili prijetnje, nazivaju se flaming ili trolling i ne smatraju se elektroničkim nasiljem. Ipak treba biti oprezan jer u svijetu interneta, jednokratna agresija koja dolazi od strane više korisnika ili istog korisnika i masovno se dijeli s drugima, prerasta u elektroničko nasilje;

konačno, najočitije obilježje elektroničkog nasilja jest da uključuje uporabu informacijske i komunikacijske tehnologije (mobiteli, računala, tableti i sl.) i, naravno, interneta.

Spolno zlostavljanje i uznemiravanje

Uključuje slanje neželjenih poruka, komentara ili multimedijalnog materijala čiji je sadržaj seksualne prirode; objavljivanje ili prosljeđivanje intimnih fotografija, ili multimedijalnog materijala bez pristanka osobe koja je na slici; ili širenje glasina koje se odnose na seksualnost žrtve, silovanje, bludne radnje, zadovoljenje pohote pred djecom ili mamljenje djece za zadovoljenje spolnih potreba, uključivanje djece u snimanje pornografskog materijala i sudjelovanje u pornografskim predstavama pomoću informacijsko - komunikacijske tehnologije.

Komentar koji izaziva nelagodu i sram, nije kompliment!

Uznemiravanje i zastrašivanje

- Vrijeđanje porukama (engl. flaming) nerijetko je prerastalo u ratovanje tekstom, kojem je bio cilj povrijediti jednu osobu ili cijelu skupinu (Willard, 2007).

- Opetovano slanje poruka obično prerasta u online uznemiravanje (engl. online harassment) koje Berna i Li (2005) definiraju kao prijeteće radnje kojima je cilj prisiliti nekoga da bude u ponižavajućoj poziciji ili prisilnoj podređenosti, dok počinitelj demonstrira svoju moć i dominaciju.

- Online intenzivno uznemiravanje koje uključuje brojne akcije kao što su zastrašivanje i prijetnje, primjerice fizičkim ozljeđivanjem, a što može rezultirati dugotrajnim osjećajem straha, naziva se elektroničko zastrašivanje (engl. cyberstalking).

Objavljivanje neistina

- Među oblicima elektroničkog nasilja osobito je popularno i rašireno slanje i objavljivanje tračeva ili glasina koje mogu naštetiti ugledu osobe, što se obično naziva elektroničko klevetanje (engl. cyber denigration).

- Willard (2007) spominje i druge slične oblike kao što je dezinformiranje (engl. misinformation) koje se odnosi se na širenje neistinitih informacija preko e-pošte ili web-stranica te objavljivanje "preuređenih" fotografija.

- U ovu skupinu može spadati i elektroničko razotkrivanje (engl. outing) - koje podrazumijeva otkrivanje tajni, dijeljenje osjetljivih, neugodnih privatnih informacija i fotografija koje su najčešće prikupljene dok su osobe bile u bliskom kontaktu.

Kako se osjećaju žrtve elektroničkog nasilja i gdje je izlaz

Svi ovi oblici danas cvjetaju na popularnim društvenim mrežama. Njihov je cilj žrtvu prikazati u lošem svjetlu, učiniti je neprivlačnom, ružnom i sl. i tako joj prouzročiti neugodnosti i bol te naštetiti njezinom ugledu.

Specifični oblici elektroničkog nasilja

- Kao što u realnom svijetu djecu pogađa odbacivanje od vršnjačke skupine, tako im i u virtualnom svijetu veliku bol nanosi namjerno isključivanje iz online grupa, ili brisanje s popisa prijatelja, koje se naziva online isključivanje/ostracizam (engl. exclusion).

- Osobito ozbiljne, konkretne posljedice u offline svijetu može izazvati krađa identiteta (engl. impersonation), krađa lozinki ili lažno predstavljanje, a zatim slanje materijala da se žrtva dovede u opasnost ili da se našteti njezinu ugledu (Willard, 2007). U Hrvatskoj je poznat slučaj djevojke koja je nakon svađe s dečkom uzela njegovu lozinku i ispisala ga sa svih fakulteta na koje se prijavio.

- Relativno nov oblik elektroničkog nasilja, u kojem su žrtve drugi vršnjaci, a nerijetko i profesori, je videosnimanje napada (engl. happy slapping). Dok nekoliko učenika najčešće fizički napada žrtvu jedan od njih sve snima (mobitelom, kamerom), a zatim šalje ili objavljuje vidoesnimke napada. Iako u izvornom značenju sadržan izraz happy, što implicira da se radi o šaljivom videu, obično se iza toga krije više puta ponavljano nasilje. Naime, radi se o kombiniranom obliku nasilja, koje se može dogoditi jednom u realnom svijetu i višestruko ponavljati u virtualnom, a što žrtvu dovodi u osobito neugodnu poziciju (Campbell, 2006).

- U ovu skupinu možemo uvrstiti i sekstiranje (engl. sexsting), koje se opisuje kao slanje, primanje i prosljeđivanje golih i polugolih fotografija, videomaterijala i eksplicitnih tekstualnih poruka seksualnog sadržaja korištenjem različitih elektroničkih uređaja, a oni čije se snimke i fotografije na takav način distribuiraju mogu biti javno ismijavani, sramoćeni, ali i ucjenjivani (Winkelman i sur., 2014).

8 stvari koje trebate znati o sextingu

- Najnoviji oblik nasilja koje se događa na društvenim mrežama je fraping (izvedenica od riječi Facebook i silovanje), a Carrick-Davies (2012) ga a opisuje kao nasilni upad "prijatelja" na nečije mrežne stranice s kojih šalje neugodne poruke drugima kao da to čine vlasnici profila.

Foto: Pixabay

Kako svatko od nas može pridonijeti stvaranju 'boljeg' interneta?

# data[].attributes.attachment_link.title
Koji su sve oblici elektroničkog nasilja - Medijska pismenost

# data[].attributes.attachment_link.description
Izvor: Delete Cyberbullying - Priručnik za roditelje Elektroničko nasilje je opći pojam za svaku komunikacijsku aktivnost elektroničkom/cyber tehnologijom ( internet, mobilni telefon, tablet i sl.) koja se može smatrati štetnom kako za pojedinca, tako i za opće dobro. Uključuje verbalno ili psihičko uznemiravanje od strane pojedinaca ili skupine prema žrtvi koje se ponavlja.

# data[].attributes.headline
Jeste li doživjeli ucjene? (npr. ako ne napraviš to i to ja ću objaviti to) Have you experienced blackmail? (e.g. if you don't do that and I'll post that)

# data[].attributes.subject
Jeste li doživjeli ucjene? (npr. ako ne napraviš to i to ja ću objaviti to) Have you experienced blackmail? (e.g. if you don't do that and I'll post that)

# data[].attributes.headline
Ako ste izloženi cyberbulying-u tj. nasilju preko interneta znate li kome se treba obratiti?If you are exposed to cyberbulying, ie violence over the Internet, do you know who to contact? 

# data[].attributes.subject
Ako ste izloženi cyberbulying-u tj. nasilju preko interneta znate li kome se treba obratiti?If you are exposed to cyberbulying, ie violence over the Internet, do you know who to contact? 

# data[].attributes.headline
Inbox - što sve u njemu ima...Inbox - what's in it ...

# data[].attributes.subject
Inbox - što sve u njemu ima...Inbox - what's in it ...

# data[].attributes.headline
Poruka/komentar koju želiš pročitati na svom profilu? Zašto? The message / comment you want to read on your profile? Why?

# data[].attributes.subject
Poruka/komentar koju želiš pročitati na svom profilu? Zašto? The message / comment you want to read on your profile? Why?

# data[].attributes.headline
Mislite li da puno govori o nekome to koliko neko ima likeova ili pratitelja? Do you think it says a lot about someone how many likes or followers someone has?

# data[].attributes.subject
Mislite li da puno govori o nekome to koliko neko ima likeova ili pratitelja? Do you think it says a lot about someone how many likes or followers someone has?

# data[].attributes.headline
Imaš li iskustvo da je prijateljica/prijatelj javno napisala ono što si joj/mu se povjerila? Što napraviti u tom slučaju? Do you have the experience that a friend has publicly written what you confided in her? What to do in that case?

# data[].attributes.subject
Imaš li iskustvo da je prijateljica/prijatelj javno napisala ono što si joj/mu se povjerila? Što napraviti u tom slučaju? Do you have the experience that a friend has publicly written what you confided in her? What to do in that case?

# data[].attributes.headline
Jeste li slali ili dobivali provokativne/gole/polugole slike? Did you send or receive provocative / nude / semi-nude images?

# data[].attributes.subject
Jeste li slali ili dobivali provokativne/gole/polugole slike? Did you send or receive provocative / nude / semi-nude images?

# data[].attributes.body
Imate li nekakvo iskustvo s time?

# data[].attributes.headline
Dobivate li neugodne komentare/poruke na društvenim mrežama? Kakve?Do you get embarrassing comments / messages on social media? What kind?

# data[].attributes.subject
Dobivate li neugodne komentare/poruke na društvenim mrežama? Kakve?Do you get embarrassing comments / messages on social media? What kind?

# data[].attributes.headline
Jeste li ikada dali svoju šifru najboljoj prijateljici/prijatelju i sl. od svog profila? Have you ever given your password to your best friend / friend from your profile?

# data[].attributes.subject
Jeste li ikada dali svoju šifru najboljoj prijateljici/prijatelju i sl. od svog profila? Have you ever given your password to your best friend / friend from your profile?

# data[].attributes.headline
Navedite ono što smatrate dobrom stranom drušvenih mreža... List what you consider to be the good side of social networks ...

# data[].attributes.subject
Navedite ono što smatrate dobrom stranom drušvenih mreža... List what you consider to be the good side of social networks ...

# data[].attributes.headline
Poruka koja te je rasplakala? The message that made you cry?

# data[].attributes.subject
Poruka koja te je rasplakala? The message that made you cry?

# data[].attributes.headline
Komentiraš li na društvenim mrežama kako netko izgleda? Razmišljaš li kako se on/ona osjeća? Do you comment on social media how someone looks? Do you think about how he / she feels?

# data[].attributes.subject
Komentiraš li na društvenim mrežama kako netko izgleda? Razmišljaš li kako se on/ona osjeća? Do you comment on social media how someone looks? Do you think about how he / she feels?

# data[].attributes.headline
Jeste li ikada imali neugodna iskustva na društvenim mrežama? Opišite.. Have you ever had unpleasant experiences on social media? Describe ...

# data[].attributes.subject
Jeste li ikada imali neugodna iskustva na društvenim mrežama? Opišite.. Have you ever had unpleasant experiences on social media? Describe ...

# data[].attributes.headline
Kako se osjećate na društvenim mrežama? Ugodno, često loše, uznemiruju me komentari... How do you feel on social media? Pleasant, often bad, I am disturbed by comments ...

# data[].attributes.subject
Kako se osjećate na društvenim mrežama? Ugodno, često loše, uznemiruju me komentari... How do you feel on social media? Pleasant, often bad, I am disturbed by comments ...