# data[].attributes.headline
29.6.20 המלצה לסגור את בתי זיקוק.

# data[].attributes.subject
29.6.20 המלצה לסגור את בתי זיקוק.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
פרופ' אבי שמחון, יו"ר המועצה הלאומית לכלכלה, אמר היום (ב') כי הוא ממליץ לסגור את מפעלי בתי הזיקוק לנפט (בזן) ב-2025. השרה להגנת הסביבה, גילה גמליאל, הסכימה ואמרה בדיון כי בכוונתה להביא לממשלה הצעת החלטה שתקבע לוח זמנים לסגירת מפעלי הזיקוק. את הדיון שנערך בוועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת יזמה ראשת הוועדה, ח"כ מיקי חיימוביץ'.

שמחון אמר בדיון בנושא "מפרץ חיפה - תמונת מצב והתוכניות העתידיות לפינוי המפעלים המזהמים": "לא הגענו להסכמה בקרב אנשי הצוות על המלצות דו"ח מקינזי, אבל הגעתי למסקנה שאפשר וצריך לסגור את בזן עד סוף 2025. בזן לא צריכים להיות במפרץ חיפה. התשלובת מונעת קידום המטרופולין ובלי סגירת התשלובת לא ניתן יהיה לקדם את מטרופולין חיפה. אנחנו ממליצים לסגור את בזן. כבר היום אנחנו מייבאים תזקיקים. נצטרך להמשיך ולייבא תזקיקים. ערך היבוא קטן בהשוואה לתועלת שבסגירת המפעלים".

השרה גמליאל: "אני מתכוונת להביא לממשלה הצעת החלטה שתקבע לוח זמנים לסגירת מתחם בזן בתהליך הדרגתי, שיסתיים לא יאוחר מ-2030. לא ניתן להמשיך במצב שעלול להביא ל קטסטרופה סביבתית וכלכלית. המגמות העולמיות תומכות בכך שהשימוש בתזקיקי נפט יצטמצם משמעותית בשנים הקרובות, כך שלא יהיה צורך ביכולת הזיקוק הקיימת כיום. תם עידן הדלקים הפוסיליים ואנחנו לא צריכים בית זיקוק בחיפה. יש בפינוי המתחם היגיון סביבתי וגם היגיון כלכלי.

"זה לא יקרה ביום אחד, ואני מודעת למורכבות: יש לתת מענה לסוגיות לאומיות כדוגמת העסקת עובדים, תשתית חליפית לאחסון דלקים, ניפוק, אחסון בנמלים ועוד. אוביל שיח פתוח עם הרשויות המקומיות, ועדי העובדים, התושבים ובעלי העניין השונים. מדובר בפרויקט לאומי ממדרגה ראשונה. יש לקדם מקומות עבודה חלופיים, לבסס את משק האנרגיה על אנרגיות מתחדשות ולהחליט על הדרכים לחיזוק המטרופולין בחיפה. יהיה גם צורך לשקול תוכניות קיימות - כמו קרקעות הצפון - ולמצוא להן חלופות".

# data[].attributes.attachment_link.title
יו"ר המועצה הלאומית לכלכלה: ממליץ לסגור את בזן ב-2025

# data[].attributes.attachment_link.description
פרופ' אבי שמחון, יו"ר המועצה הלאומית לכלכלה, אמר היום (ב') כי הוא ממליץ לסגור את מפעלי בתי הזיקוק לנפט (בזן) ב-2025. השרה להגנת הסביבה, גילה גמליאל, הסכימה ואמרה בדיון כי בכוונתה להביא לממשלה הצעת החלטה שתקבע לוח זמנים לסגירת מפעלי הזיקוק. את הדיון שנערך בוועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת יזמה ראשת הוועדה, ח"כ מיקי חיימוביץ'.

# data[].attributes.headline
חברת אגירת האנרגיה אוגווינד נסקה ב–640% חצי שנה בלבד לאחר שהחלה להיסחר בבורסה

# data[].attributes.subject
חברת אגירת האנרגיה אוגווינד נסקה ב–640% חצי שנה בלבד לאחר שהחלה להיסחר בבורסה

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
TheMarker | שוק ההון

חברת אגירת האנרגיה אוגווינד נסקה ב-640% חצי שנה בלבד לאחר שהחלה להיסחר בבורסה בשווי 150 מיליון שקל ■ אוגווינד צוברת הזמנות בקצב מהיר בשוק האוויר הדחוס וקרובה להשקת פתרון ירוק וזול שיתחרה בסוללות ליתיום ■ יוגב: "המוצר שלנו שובר שוויון"

קבל התראות בתיבת הדואר האלקטרוני שלך עבור כתבות מ יורם גביזון עקוב

קבל התראות בתיבת הדואר האלקטרוני שלך עבור כתבות מ יורם גביזון עקוב

"אמרתי לעצמי: 'מה קורה פה? השעה 12:00 בצהריים ומסביב אלפי טורבינות רוח שאמורות לייצר 600 מגה־ואט - אבל הן לא זזות'". אור יוגב, היזם והמנכ"ל של אוגווינד, היה בטיול עם אשתו בקליפורניה ב-2010 כשנתקל בחוות הרוח ברכס סן גורגוניו. שם הוא חשב לראשונה על הרעיון שבסיס הטכנולוגיה של אוגווינד: "במערב ארה"ב הרוח נושבת בעיקר בלילה. הבנתי שצריך לאגור את החשמל שמייצרות הטורבינות באמצעות אוויר דחוס מתחת לפני הקרקע ובשעות היום להמיר את האוויר הדחוס לאנרגיה".

# data[].attributes.attachment_link.title
אור יוגב מציג: כך בונים חברה של 1.2 מיליארד שקל מעסקי אוויר (דחוס)

# data[].attributes.attachment_link.description
חברת אגירת האנרגיה אוגווינד נסקה ב-640% חצי שנה בלבד לאחר שהחלה להיסחר בבורסה בשווי 150 מיליון שקל ■ אוגווינד צוברת הזמנות בקצב מהיר בשוק האוויר הדחוס וקרובה להשקת פתרון ירוק וזול שיתחרה בסוללות ליתיום ■ יוגב: "המוצר שלנו שובר שוויון"

# data[].attributes.headline
גל ירוק שוטף את הבורסה:

# data[].attributes.subject
גל ירוק שוטף את הבורסה:

# data[].attributes.body
24.6.20

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
TheMarker | שוק ההון

אנרגיות מתחדשות נהפכו לאמצעי הזול ביותר להפקת חשמל - וחברות בענף נהנות מרוח גבית חזקה ■ דוראל ומשק אנרגיה הנפיקו במחירים גבוהים, וסולאיר מחממת מנועים לקראת הנפקה ראשונית ■ "תעשיית הנפט ותעשיית הפחם הן נחלת העבר"

קבל התראות בתיבת הדואר האלקטרוני שלך עבור כתבות מ ערן אזרן עקוב

קבל התראות בתיבת הדואר האלקטרוני שלך עבור כתבות מ ערן אזרן עקוב

חברות האנרגיה המתחדשת בתנופה. מאז השפל במארס זינקו מניותיהן בעשרות אחוזים, וכבר עקפו את המחירים שלהן מלפני משבר הקורונה. חברות חדשות מנצלות את ההתעניינות המחודשת של המשקיעים, ויוצאות להנפקות ראשוניות (IPO) במחירים גבוהים; בעוד חברות ותיקות מנצלות את העליות להצטייד במאות מיליוני שקלים. שווי השוק של החברות בענף נסק ל-25 מיליארד שקל. לשם השוואה, שווי חברות הגז והנפט בבורסה מסתכם בכ-13 מיליארד שקל.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
איכות הסביבה

# data[].attributes.attachment_link.title
גל ירוק שוטף את הבורסה: חברות האנרגיה המתחדשת שוות 25 מיליארד שקל

# data[].attributes.attachment_link.description
TheMarker | שוק ההון אנרגיות מתחדשות נהפכו לאמצעי הזול ביותר להפקת חשמל - וחברות בענף נהנות מרוח גבית חזקה ■ דוראל ומשק אנרגיה הנפיקו במחירים גבוהים, וסולאיר מחממת מנועים לקראת הנפקה ראשונית ■ "תעשיית הנפט ותעשיית הפחם הן נחלת העבר" קבל התראות בתיבת הדואר האלקטרוני שלך עבור כתבות מ ערן אזרן עקוב קבל התראות בתיבת הדואר האלקטרוני שלך עבור כתבות מ ערן אזרן עקוב חברות האנרגיה המתחדשת בתנופה.

# data[].attributes.headline
הזמן לחשוב על מערכת כלכלית חדשה

# data[].attributes.subject
הזמן לחשוב על מערכת כלכלית חדשה

# data[].attributes.body
26.20

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
המשרות נעלמות ומשבר האקלים מחריף, ורבים מאיתנו לא יוכלו להסתמך עוד על עולם המושגים שהכרנו. כדי לבסס תחליף ראוי, צריך להתחיל לדבר על עולם פוסט־קפיטליסטי

עברו לתצוגת גלריה

כפיר כהן לוסטיג, מיקי פלד, הגר צמרת, אלי קוק ויאיר קלדור

כפיר כהן לוסטיג, מיקי פלד, הגר צמרת, אלי קוק ויאיר קלדור

ב-2008, עם פרוץ המשבר הכלכלי העולמי, משהו מאופיו של הקפיטליזם הגלובלי, שלרוב מוכחש או לא מובן, צף על פני השטח ותבע דיבור מפורש על אופיו ומחיריו. כמה שנים לאחר מכן פרץ משבר החוב היווני שכמעט נגמר במהפכה, בא וחלף האביב הערבי, הברקזיט הלם באירופה וכעת בא משבר הקורונה. ככל שהמשבר הנוכחי נמשך אופיו מתחלף ומשמעותו האמיתית נגלית. כבר ברור לכל שהמשבר איננו רק בריאותי; "הסכנה" הנלווית אליו, וזו שתישאר איתנו הרבה אחרי שהמשבר יעבור, היא קריסת הקפיטליזם הגלובלי. בפרפראזה על דבריו של מאיר אריאל, נכון לומר שמאחורי כל דבר שאנחנו עושים מסתתרת כיום המערכת הפיננסית הגלובלית. עובדה זו מזכירה לנו שוב ושוב - בניגוד לאלה שחושבים שחברה היא אוסף של אינדיבידואלים ותחומי חיים נפרדים - שכל אורחות החיים שלנו קשורים בסופו של דבר בסדר הקפיטליסטי.

# data[].attributes.attachment_link.title
בואו נדבר על החיים ביום שאחרי הקפיטליזם

# data[].attributes.attachment_link.description
המשרות נעלמות ומשבר האקלים מחריף, ורבים מאיתנו לא יוכלו להסתמך עוד על עולם המושגים שהכרנו. כדי לבסס תחליף ראוי, צריך להתחיל לדבר על עולם פוסט־קפיטליסטי כפיר כהן לוסטיג, מיקי פלד, הגר צמרת, אלי קוק ויאיר קלדור כפיר כהן לוסטיג, מיקי פלד, הגר צמרת, אלי קוק ויאיר קלדור ב-2008, עם פרוץ המשבר הכלכלי העולמי, משהו מאופיו של הקפיטליזם הגלובלי, שלרוב מוכחש או לא מובן, צף על פני השטח ותבע דיבור מפורש על אופיו ומחיריו.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
במקום לבני אדם, ניגנה רביעיית אוצ'לי את ה"כריזנטמות" של ג'אקומו פוצ'יני בפני אולם מלא בצמחים. לדברי בית האופרה, כל הצמחים יועברו לעובדי שירותי הבריאות בהוקרה על מאמציהם בימי הקורונה

בית האופרה ליסאו בברצלונה נפתח מחדש בתחילת השבוע. הקונצרט הראשון מאז הוטל סגר הקורונה בתחילת מארס, הושמע לקהל שלא משתעל ומתעטש - ושגם אין לו מה לחשוש שאחרים יעשו כן.

במקום לבני אדם, ניגנה רביעיית אוצ'לי את קונצרט הפתיחה של עונת 2020-2021, ה"כריזנטמות" של ג'אקומו פוצ'יני, בפני אולם מלא מפה לפה ב-2,292 צמחים. כל אחד מהם זכה למושב משלו.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
וירוס קורונה

# data[].attributes.attachment_link.title
בית אופרה בברצלונה נפתח מחדש. הקהל: 2,292 צמחים

# data[].attributes.attachment_link.description
במקום לבני אדם, ניגנה רביעיית אוצ'לי את ה"כריזנטמות" של ג'אקומו פוצ'יני בפני אולם מלא בצמחים. לדברי בית האופרה, כל הצמחים יועברו לעובדי שירותי הבריאות בהוקרה על מאמציהם בימי הקורונה בית האופרה ליסאו בברצלונה נפתח מחדש בתחילת השבוע. הקונצרט הראשון מאז הוטל סגר הקורונה בתחילת מארס, הושמע לקהל שלא משתעל ומתעטש - ושגם אין לו מה לחשוש שאחרים יעשו כן.

# data[].attributes.headline
עידן חדש של חלוקה חברתית

# data[].attributes.subject
עידן חדש של חלוקה חברתית

# data[].attributes.body
https://www.makorrishon.co.il/opinion/241949/

# data[].attributes.headline
עלייה של 600 אחוז בסכום המעילות בבנקים

# data[].attributes.subject
עלייה של 600 אחוז בסכום המעילות בבנקים

# data[].attributes.body
28.6.20

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
TheMarker | שוק ההון

ישראמקו צירפה לדו"חות הערכת שווי למאגר תמר, שמסתמכת על שיעור היוון של 9.3%, בדומה לחוות דעת המומחה בתביעה הייצוגית ■ חברות הגז טענו בבית המשפט כי נכון לתמחר את המאגר בשיעורי היוון גבוהים משמעותית - ואף טענו כי הנתון אינו רלוונטי

קבל התראות בתיבת הדואר האלקטרוני שלך עבור כתבות מ ערן אזרן עקוב

קבל התראות בתיבת הדואר האלקטרוני שלך עבור כתבות מ ערן אזרן עקוב

חיזוק לא צפוי לבקשה לתביעה ייצוגית המתנהלת בימים אלה נגד מונופול הגז. ישראמקו , השותפה (28.75%) במאגר תמר, צירפה לדו"חות הכספיים לרבעון הראשון שפורסמו שלשום (ג') הערכת שווי בנוגע למאגר תמר. הערכת השווי בוצעה במטרה לבחון אם יש צורך לבצע הפרשה לירידת ערך בשווי הנכס במאזן - בשל צניחה של 70% במנייתה של ישראמקו מתחילת השנה.

# data[].attributes.attachment_link.title
דו"חות ישראמקו רומזים: המחיר הראוי לגז ממאגר תמר צריך להיות שליש ממחירו כיום

# data[].attributes.attachment_link.description
ישראמקו צירפה לדו"חות הערכת שווי למאגר תמר, שמסתמכת על שיעור היוון של 9.3%, בדומה לחוות דעת המומחה בתביעה הייצוגית ■ חברות הגז טענו בבית המשפט כי נכון לתמחר את המאגר בשיעורי היוון גבוהים משמעותית - ואף טענו כי הנתון אינו רלוונטי

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
שני מנהיגים בכירים בקהילות ילידיות בברזיל קוראים לבית הדין הפלילי הבינלאומי (ICC) בהאג לחקור את הנשיא ז'איר בולסונרו בגין "פשעים נגד האנושות" - כך דווח אתמול (שבת) בסוכנות הידיעות הצרפתית ובעיתון הבריטי אובזרבר. העתירה, שהוגשה על ידי ויליאם בורדון, עורך דין מפריז, מאשימה את הנשיא הברזילאי בנקיטת מדיניות הרסנית ובהפרה של זכויות הילידים במדינה, שמשתווים לאקוֹסייד - הרס מתמשך ורציני של אזורים טבעיים, בייחוד בידי בני אדם.

# data[].attributes.attachment_link.title
מנהיגי ילידים דורשים מבית הדין הפלילי לחקור את בולסונרו בגין פשעים נגד האנושות

# data[].attributes.attachment_link.description
שני מנהיגים בכירים בקהילות ילידיות בברזיל קוראים לבית הדין הפלילי הבינלאומי (ICC) בהאג לחקור את הנשיא ז'איר בולסונרו בגין "פשעים נגד האנושות" - כך דווח אתמול (שבת) בסוכנות הידיעות הצרפתית ובעיתון הבריטי אובזרבר. העתירה, שהוגשה על ידי ויליאם בורדון, עורך דין מפריז, מאשימה את הנשיא הברזילאי בנקיטת מדיניות הרסנית ובהפרה של זכויות הילידים במדינה, שמשתווים לאקוֹסייד - הרס מתמשך ורציני של אזורים טבעיים, בייחוד בידי בני אדם.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
מדענים נגד הסכם קצא"א והחברה מהאמירויות

31 מדעני סביבה הגישו השבוע את המלצותיהם בעניין הסכם קצא"א ללשכת ראש הממשלה. המדענים פירטו על הסיכונים מההסכם וקראו לבטלו

מאת: מערכת infospot

פורסם בתאריך: 27/10/2021

31 פרופסורים ודוקטורים, מדענים בתחומי האקולוגיה והסביבה, הגישו השבוע ללשכת רוה"מ ולשרה להגנ"ס את המלצותיהם בעניין הסכם קצא"א עם מד-רד מאיחוד האמירויות, להובלת נפט ממכליות שיפרקו במפרץ אילת, דרך הצנרת היבשתית של קצא"א לאשקלון, שם יועמסו על מכליות להמשך שינוע לאירופה.

המדענים, שהגישו את הדוח תחת האגודה הישראלית לאקולוגיה ומדעי הסביבה, כתבו בפנייתם כי הם זיהו סיכונים משמעותיים הנובעים מההסכם, למשק המים, לערכי טבע ולמערכות אקולוגיות רגישות וכן לבריאות הציבור. לפיכך, המלצתם הגורפת היא לעצור את ההסכם. הם הוסיפו כי הסיכון לתקלות מצינור קצא"א הוא ממשי ולא שאלה של 'אם' אלא של 'מתי'.

1. התנצחות פומבית בין המשרד להגנ"ס לחברת קצא"א, 30.9.2021

2. המשרד להגנ"ס מעכב את היערכות קצא"א באילת, 27.7.2021

3. קצא"א: הסיכוי לדליפת נפט חמורה נמוכה מאוד, 21.7.2021

4. עתירה נגד קצא"א בגין ההסכם להובלת נפט, 05.5.2021

5. למידע נוסף על זיהום אוויר | infospot

המדענים מסתמכים על היסטוריית הדליפות של קצא"א

עוד ציינו המדענים במכתבם כי הסיבה לכך שהם בטוחים שתתרחש תקלה עתידית מצנרת קצא"א היא היסטוריית הדליפות של החברה, כמו גם היסטוריית הדליפות ממתקנים דומים בעולם. לדבריהם, השאלה היא רק מתי תתרחש דליפה ובאיזה היקף.

הם הוסיפו כי הנזק שעלול להיגרם מדליפה בצינור קצא"א, הוא עצום ובעל השלכות על כלל אזרחי המדינה, לרבות פגיעה במשק המים, זיהום ים, פגיעה בשונית האלמוגים באילת ובמערכת האקולוגית שבים התיכון, זיהום יבשתי וזיהום אוויר.

בסיכום הפנייה, כתבו המדענים: "ההסכם מגביר את הסיכון לאירועי שפך נפט בים וביבשה ותועלותיו פחותות באופן משמעותי, מהעלויות הפוטנציאליות שהוא מייצר. עיקרון הזהירות המונעת, מחייב שלא לאשרו".

בכוונת האגודה לפרסם דו"ח מורחב שיסכם את עמדות מומחי הצוות כפי שהתגבשו בדיונים. אך, מפאת דחיפות הנושא, עיקרי הדברים, כפי שעלו מדיוני הצוות עד עתה, מתומצתים במכתב המדובר (קישור בתחתית הכתבה).

המחלוקת בין קצא"א לירוקים ולמשרד להגנ"ס

כזכור, הארגונים הירוקים הגישו עתירה לבג"ץ נגד הסכם קצא"א לפני כחצי שנה. לאחר מספר בקשות דחיה מצד המדינה, היא אמורה להעביר בקרוב את תגובתה לבית המשפט.

בתוך כך, בתחילת ספטמבר התכנסה ועדת מנכ"לים בראשות מנכ"ל משרד רוה"מ לדון בהסכם, ולפי קצא"א נקבע בה כי יש לקדם את הדיאלוג וההערכות הנדרשת ליישום ההסכם. אלא שהדיונים המקצועיים בין קצא"א למשרד להגנ"ס לא חודשו ובעקבות כך קצא"א שלחה מכתב פומבי למשרד להגנ"ס ובו בקשה לשוב לדיונים ולאפשר את מימוש ההסכם.

בתגובה, מנכ"לית המשרד להגנ"ס גלית כהן, השיבה לחברה כי סקר הסיכונים שהוגש אינו שלם והמשך דיונים בעניינו תלוי רק בה ובהגשת החסר.

במכתבים של שני הצדדים הועלו טענות שנשללו על ידי הצד השני. כך למשל, המשרד טען שקצא"א חתמה על ההסכם בחשאי והציבה את ישראל בעמדה לא נוחה מבחינה מדינית. קצא"א מצידה השיבה כי גורמים במשרד הכירו את ההסכם המתגבש לפני שנחתם, והוא אף פורסם בתקשורת.

האמירויות: ביטול ההסכם לא ישפיע על היחסים

בפגישה שנערכה בין השרה להגנ"ס, תמר זנדברג, לשגריר איחוד האמירויות בישראל, מוחמד אל-חאג'ה, הבהיר השגריר בהקשר להסכם קצא"א כי מדובר בהסכם מסחרי בין חברות פרטיות שאינו נוגע ליחסים המדיניים. כך לפי הודעה שפרסם המשרד להגנ"ס.

אמירה זו מגיעה לאחר שנטען לאחרונה כי ביטול ההסכם של קצא"א עם מד-רד יפגע בהסכם השלום וביחסים בין ישראל לאיחוד האמירויות. כעת מתברר שלא קיים חשש כזה.

---
מסמכים רלוונטיים:

# data[].attributes.attachment_link.title
מדענים נגד הסכם קצא"א והחברה מהאמירויות

# data[].attributes.attachment_link.description
מדענים נגד הסכם קצא"א והחברה מהאמירויות 31 מדעני סביבה הגישו השבוע את המלצותיהם בעניין הסכם קצא"א ללשכת ראש הממשלה. המדענים פירטו על הסיכונים מההסכם וקראו לבטלו מאת: מערכת infospot פורסם בתאריך: 27/10/2021 31 פרופסורים ודוקטורים, מדענים בתחומי האקולוגיה והסביבה, הגישו השבוע ללשכת רוה"מ ולשרה להגנ"ס את המלצותיהם בעניין הסכם קצא"א עם מד-רד מאיחוד האמירויות, להובלת נפט ממכליות שיפרקו במפרץ אילת, דרך הצנרת היבשתית של קצא"א לאשקלון, שם יועמסו על מכליות להמשך שינוע לאירופה.

# data[].attributes.headline
הדינוזאור מזהיר

# data[].attributes.subject
הדינוזאור מזהיר

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
בסרטון שצולם בבניין האו"ם, פונה "הדינוזאור" פרנקי לנוכחים בבקשה: "אתם בדרך לאסון אקלימי ולמרות זאת בכל שנה ממשלות מוציאות מאות מיליארדי דולרים לסובסידיות על דלק מאובנים. זה הגיוני לשלם מכסכם כדי להביא את קץ האנושות שלכם?" את הסרטון בעברית מדבב השחקן גורי אלפי

# data[].attributes.attachment_link.title
"דינוזאור" במליאת האו"ם בניו יורק: "אל תבחרו להיכחד"

# data[].attributes.attachment_link.description
בסרטון שצולם בבניין האו"ם, פונה "הדינוזאור" פרנקי לנוכחים בבקשה: "אתם בדרך לאסון אקלימי ולמרות זאת בכל שנה ממשלות מוציאות מאות מיליארדי דולרים לסובסידיות על דלק מאובנים. זה הגיוני לשלם מכסכם כדי להביא את קץ האנושות שלכם?" את הסרטון בעברית מדבב השחקן גורי אלפי

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
אנחנו מוקפים פלסטיק: כלים חד-פעמיים, אריזות, בדים, מגבונים. החומר הבלתי מתכלה הזה מתפרק לחלקיקים, חודר לגופנו בכמויות מבהילות ומזיק לבריאותנו. הקורונה רק החמירה את המצב. מה עושה המדינה כדי לצמצם את השימוש בפלסטיק? לא מספיק. מה אנחנו יכולים לעשות? הרבה יותר

# data[].attributes.attachment_link.title
סכנה בצלחת: איך להפסיק לאכול פלסטיק?

# data[].attributes.attachment_link.description
אנחנו מוקפים פלסטיק: כלים חד-פעמיים, אריזות, בדים, מגבונים. החומר הבלתי מתכלה הזה מתפרק לחלקיקים, חודר לגופנו בכמויות מבהילות ומזיק לבריאותנו. הקורונה רק החמירה את המצב. מה עושה המדינה כדי לצמצם את השימוש בפלסטיק? לא מספיק. מה אנחנו יכולים לעשות? הרבה יותר

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
בואו לזכות בתחרות הפודטק של השנה

כלכליסט ותנובה מחפשות את המהלך החדשני הבא בתעשיית המזון, זו השנה הרביעית ברציפות.
יש לכם סטרטאפ מנצח באחד התחומים הללו? הגישו מועמדות לתחרות המהלך החדשני הבא.

Foodtech

Alternative Protein
& Cultured meat

Circular Economy

Health & Wellness

Consumer Engagement

Industry 4.0

Supply Chain Optimization

Marketing Innovation

תנאי סף להשתתפות

חברת הזנק/טכנולוגיה ישראלית או חברה בעלת מטה בישראל

חברה אשר אין לה כל מניעה/מגבלה להתקשרות עסקית עם קבוצת תנובה

קריטריונים לבחירה

25%

ייחודיות, יצירתיות וחדשנות טכנולוגית

25%

רמת ישימות

25%

מידת השפעת המהלך על שוק המזון

15%

מידת תרומה פוטנציאלית של המהלך לפעילות העסקית של תנובה (כניסה לשווקים חדשים/מוצרים חדשים)

10%

שיקול דעת שופטים

הפרס

עד כ-
$100,000
להטמעה מסחרית של הטכנולוגיה בקבוצת תנובה* ו/או להשקעה בחברה**
+
עד כ-
50,000 ש"ח
מתנה לפרסום בכלכליסט דיגיטל

ההרשמה הסתיימה ההרשמה הסתיימה

שלבי התחרות

// בכפוף ל תקנון ט.ל.ח
// האירועים יתקיימו בהתאם להנחיות משרד הבריאות
* להטמעת הטכנולוגיה, התאמתה למוצרי קבוצת תנובה ולתמיכה שיווקית במהלך
** בכפוף לבדיקת נאותות, חתימה על הסכמים מפורטים וקבלת אישורים נדרשים

סיקור מערכתי

המנצח בפודטק 2021: בשר מתורבת, מהר ובזול; מליס: "נמכור בחצי מיליארד ש' בתחליפי חלבון עד 2023"

במקום הראשון באירוע גמר תחרות FoodTech 2021 של כלכליסט ותנובה זכתה Profuse Technology, שבעזרת פיתוח של מכון ויצמן מאיצה גידול של תאי בשר ושריר, ומסייעת לתעשיית הבשר המתורבת להגדיל את תפוקות הייצור. הזוכה במקום השני, Alfred's Food-Tech, מפתחת טקסטורות של בשר וגבינה לתחליפים צמחיים

מעין מנלה | 19.10.2021

לכתבה המלאה >

הדרך לאכילה נכונה: מהמעבדה לצלחת

כלכליסט טק: אבקה מועשרת בחלבונים; המלצות למזון מותאם אישית; קפסולה שהופכת לארוחה מזינה; טקסטורה משופרת לתחליפים צמחיים; האצת גידול תאי בשר; ציפוי פולימרי השומר על ניקיון מכונות הייצור; החלפת חומרים סינתטיים ברכיבים מהצומח; הארכת חיי מדף של יבולים; מערכות הדפסה ביולוגיות לייצור מוצרי בשר; מערכת גידול לסופר־פוד חדש; טכנולוגיה לנטרול טעם הלוואי של תחליפי חלבון; 11 החברות שהגיעו לשלב הגמר של תחרות המהלך החדשני הבא בתעשיית המזון של תנובה וכלכליסט מציגות שלל פיתוחים

שירות כלכליסט | 11.10.2021

לכתבה המלאה >

יש לכם מיזם חדשני בתחום המזון? תוכלו לזכות במאה אלף דולר

כלכליסט ותנובה מחפשות, זו השנה הרביעית ברציפות, את המהלך החדשני הבא בתעשיית המזון. יש לכם סטארט-אפ מנצח בתחום המזון? הגישו מועמדות לתחרות

שירות כלכליסט | 05.09.2021

לכתבה המלאה >

"בתוך עשור 15% משוק הבשר בארץ יהיו תחליפי חלבון"

לפי ההערכות, בתוך כעשור ישתווה מספר הסטארט־אפים בתחום הפודטק למספרם בתחום הסייבר, ואלו יחזקו את ישראל כמעצמת פודטק עולמית. לקראת תחרות הפודטק של כלכליסט מספרים בכירי התעשייה על המגמות החדשות בתחום שעיקר הפעילות בו מתמקדת בצפון הארץ

מאיר אורבך | 09.08.2021

לכתבה המלאה >

שותפים

# data[].attributes.attachment_link.title
FOODTECH 2021 - המהלך החדשני הבא בתעשיית המזון - הרשמה | כלכליסט

# data[].attributes.attachment_link.description
כלכליסט ותנובה מחפשות את המהלך החדשני הבא בתעשיית המזון, זו השנה הרביעית ברציפות.יש לכם סטרטאפ מנצח באחד התחומים הללו? הגישו מועמדות לתחרות המהלך החדשני הבא.