# data[].attributes.headline
Добре стране одрастања онлајн

# data[].attributes.subject
Добре стране одрастања онлајн

# data[].attributes.body
Деца у дигиталном добу намењена је запосленима у образовању, родитељима, старатељима, односно, свима онима који раде са децом, учествују у њиховом васпитању и образовању и желе да се информишу о томе на које начине могу да допринесу безбедном и конструктивном коришћењу дигиталних уређаја.
Циљ аутора  је да подстакну одрасле да истражују, уче и користе што више могућности и предности једног важног културног оруђа какав је интернет.

# data[].attributes.headline
Учење у дигиталном свету (корисне веб локације)

# data[].attributes.subject
Учење у дигиталном свету (корисне веб локације)

# data[].attributes.body
Онлајн образовање- Онлајн учење је појам којим се означава учење организовано путем интернета. Онлајн окружење за учење или виртуелно окружење за учење може да се користи за обављање појединих административних послова везаних за наставу, реализацију одређеног дела наставе или целокупног наставног програма.
Неки од корисних веб локација су:
- Виртуелна посета Виминацијуму;
- Наука кроз приче;
http://naukakrozprice.rs/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
﻿Tekstualni sadržaj stoji ovde. Lorem ipsum dolor sit amet, consectetur adipiscing elit. Sed leo tortor, interdum non nulla quis, finibus elementum ante. Duis elementum volutpat elementum. Morbi porta mattis ex et convallis. Nam sed viverra elit. Etiam tempor finibus enim, ut pellentesque elit eleifend sed. Mauris vestibulum vestibulum leo in molestie.

3D rekonstrukcija Viminacijumskog amfiteatra

Arena

Arena se nalazu u središnjem delu amfiteatra i odvojena je od preostalog dela građevine visokim zidom. Ovde su održavane igre, a sam prostor je bio je pokriven peskom ili sitnim šljunkom. U nekim amfiteatrima ispod arene se prostiru podzemne prostorije i hodnici (hypogeum).

Kapija života

Amfiteatre karakterišu monumentalni ulazi, koji se nalaze na krajevima duže ose objekta i povezuju arenu i spoljašnji prostor. Glavni ulazi u zidani amfiteatar bili su flankirani prostorijama manjih dimenzija. Ulaze su koristili učesnici spektakla i osobe, koje su bile uključene u održavanje igara.

Uslužni prolazi

U okviru zida arene nalazilo se više manjih uslužnih prolaza (porta postica) koji povezuju manje prostorije sa borilištem i nalaze se iza zida arene i ispod tribina. Obično su predstavljale tamnice ili kaveze za životinje (carceres), ali su mogle da se koriste i tokom spektakla kao odaje za pomoćno osoblje, ili su predstavljale manja svetilišta.

Tribine

Tribine (cavea) su bile napravljene od drveta. Bile su namenjene gledaocima i čine ih paralelni, stepenasto raspoređeni redovi sedišta, koji su se uzdizali oko arene. Tribine su bile podeljene na određene nivoe (maenianum) i sektore (cuneus).

Drenažni sistem

U okviru oba objekta otkriveni su delovi drenažnog sistema, koji je predstavljao veoma važan deo svakog amfiteatra i čija je uloga bila da sakuplja i odvodi atmosferske vode izvan same građevine. Kolektori i odvodni kanal prostirali su se ispod arene i tribina.

Okolina amfiteatra

Oko amfiteatra istraženo je više objekata, koji su korišćeni za potrebe igara, od čega nekoliko svetilišta. Za potrebe igara, u nekim mestima, pored amfiteatara postojali su prostor za čuvanje životinja (vivarium) i objekat za odlaganje leševa (spoliarium), a gradile su se i škole za gladijatore (ludus).

Kamila

Na prostoru arene pronađeni su ostaci kamile, koja se datuje u vreme kada amfiteatar više nije bio korišćen za spektakle. Skelet kamile predstavlja jedinstven nalaz u evropskim provincijama Rimskog carstva.

Gradski bedemi

Severozapadno i jugoistočno od amfiteatra istraženi su gradski bedemi. Prilikom iskopavanja istočnog bedema otkrivene su gradska kapija i ulica.

Zid arene

Zid arene štitio je publiku od dešavanja u areni. Zid arene viminacijumskog amfiteatra od kamena i drveta bio je ukrašen slikanom dekoracijom, koja podrazumeva razapeta krzna leoparda i tigra. Ovakva dekoracija do sada nije zabeležena u drugim amfiteatrima.

Mamut Vika pripada izuzetno retkim vrstama i među najstarijim je na svetu. Ovaj mamut ima poseban značaj jer je skelet mamuta ostao u potpuno anatomskom položaju. U periodu miocena na ovim prostorima klima je bila topla, sa mnogo toplofilne vegetacije koja će kasnije nestati nailaskom hladnih klimatskih ciklusa u ledenom dobu pleistocena.

Kapija smrti

Razlikuju se kapija života (porta sanavivaria), koja je korišćena za ulaz procesije na početku spektakla i za izlaz pobednika u borbama, odnosno, kapija smrti (porta libitinensis), koja se nalazila na suprotnoj strani i korišćena je za iznošenje tela ubijenih ili smrtno ranjenih gladijatora, osuđenika i životinja.

Trajan Decije (Gaj Mesije Kvint Trajan Decije)

Trajan Decije je prvi rimski Imperator sa prostora današnje Srbije. Rođen je oko 190. godine nove ere u mestu zvanom Budalia (današnji Martinci ili Kuzmin, blizu Sremske Mitrovice - Sirmium). Vojska ga je postavila za cara 249. godine, a poginuo je u sukobu sa Gotima, zajedno sa starijim sinom Herenijem Etruskom, 251. godine u Bugarskoj.

Stepenice

Na kraćoj osi zidanog objekta postojale su svečane lože (tribunalia), gde su bili smešteni najistaknutiji članovi društva. Na tribine se ulazilo preko stepenica, koje su postavljene sa spoljašnje strane objekta ili su vodile ispod gledališta.

# data[].attributes.attachment_link.description
﻿Tekstualni sadržaj stoji ovde. Lorem ipsum dolor sit amet, consectetur adipiscing elit. Sed leo tortor, interdum non nulla quis, finibus elementum ante. Duis elementum volutpat elementum. Morbi porta mattis ex et convallis. Nam sed viverra elit. Etiam tempor finibus enim, ut pellentesque elit eleifend sed. Mauris vestibulum vestibulum leo in molestie.

# data[].attributes.headline
Улога дигиталне технологије у животу детета (из угла стручних сарадника ПУ)

# data[].attributes.subject
Улога дигиталне технологије у животу детета (из угла стручних сарадника ПУ)

# data[].attributes.body
Предшколска установа "Полетарац" на свом сајту представља тему "Деца у дигиталном добу".
Током информисања о теми ослањају се на књигу ДЕЦА У ДИГИТАЛНОМ ДОБУ- ВОДИЧ ЗА БЕЗБЕДНО  И КОНСТРУКТИВНО КОРИШЋЕЊЕДИГИТАЛНЕ ТЕХНОЛОГИЈЕ И ИНТЕРНЕТА.
Истичу да ограничавањем приступа дигиталној технологији ограничавамо могућности, али и права детета у дигиталном добу.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Традиционално, улога родитеља, али и њихова обавеза јесте да предупреде негативна искуства деце у било којој ситуацији, па и на интернету. У контексту коришћења интернета, веома је важно код родитеља да имају свест о значају адекватног и правовременог упознавања деце са потенцијалним ризицима током коришћења технологије и начинима реаговања у случају негативних искустава. Родитељи би, међутим, требало активно да посредују не само у случају изложености детета негативним и потенцијално ризичним садржајима и активностима у дигиталном окружењу, већ и када је реч о позитивним искуствима током коришћења дигиталне технологије.

Пре него што дете приступи неком садржају или започне неку активност на дигиталном уређају, родитељи би требало да га упуте у то шта ће гледати или радити (што подразумева да су се и сами претходно упознали са тим).

Уколико родитељи желе да онемогуће приступ неком садржају или ограниче неку активност на дигиталном уређају/интернету, потребно је да објасне детету разлоге из којих то чине, језиком примереним детету, ослањајући се на његово свакодневно искуство.

Током заједничког коришћења дигиталних уређаја/интернета, родитељи би требало да усмеравају дететову пажњу на оно што је важно, коментаришу то што раде/гледају (после одређеног сегмента или на крају неке активности, како дете не би било претрпано информацијама из више извора), да постављају детету питања у вези са садржајем, како би олакшали разумевање/учење, као и да тренутне активности доводе у везу са дететовим ранијим искуствима и активностима (на интернету или изван њега).

Негативни садржаји на интернету који могу да „искоче" потпуно изненада, док дете нпр. игра игрицу или претражује интернет, прилика су за одрасле да: подстакну дете да процењује, критички размишља о прикладности садржаја и о томе колико је он у складу са вредностима које се негују у породици; уче дете како да реагује у таквим ситуацијама.

Након заједничких активности, од родитеља се очекује да се осврну на оно што су радили/гледали, да дискутују са дететом како би „учврстили" научене лекције, али и да пруже детету прилику да примени научено у неким другим ситуацијама изван интернета (нпр. да дете у зоо врту или у природи препозна животиње које је видело у видео-игрици)(Fisch, 2017). Најједноставнији и најефикаснији начин активног посредовања родитеља је иницирање разговора и отвореног дијалога са дететом о дигиталној технологији и интернету, у најширем смислу. Пожељно је да родитељи, васпитачи, учитељи и други детету блиски одрасли, разговарају са њим о томе шта је интернет и како он функционише. Према резултатима једног истраживања (Chaudron, 2015), деца немају свест о томе шта је интернет, не знају да су и када су, била онлајн.

Важно је разговарати са децом о добрим и лошим странама дигиталне технологије (могућностима и ризицима), уз навођење сликовитих примера примерених узрасту, али исто тако и о томе шта воле да раде на интернету а шта не, шта им је занимљиво а шта досадно, шта их радује а шта плаши и узнемирава.

Веома је важно охрабрити дете да увек потражи помоћ одраслих (нпр. када нешто погрешно уради или „кликне" тамо где није требало).

Дигитална технологија пружа бројне могућности за испробавање, а грешке су истовремено и прилике за учење.

Такође, веома је важно упознати дете са конкретним корацима (техничким мерама заштите) које је потребно да предузме у случају изложености непримереним садржајима или другим негативним искуствима током коришћења дигиталних уређаја.

Постављање јасних правила понашања, у чијем је доношењу и само дете учествовало, препоручује се, како изван дигиталног, тако и у дигиталном свету. Приликом формулисања правила неопходно је поштовати дететову индивидуалност, његове личне карактеристике, потребе, жеље, као и шири контекст породичног функционисања. Важно је да се правила доследно примењују, да их дете схвата, као и да разуме последице њиховог непоштовања. Правила једнако важе и за одрасле и за децу. Пре него што поставе неко правило, одрасли би требало да се запитају да ли су спремни да га доследно спроводе. Недоследност у примењивању правила може више да штети него да користи детету.

Праћење дететових активности (поготову ако самостално користи дигиталне уређаје) и разговори о њима, ефикаснији су у смањењу дигиталног насиља од ограничавања времена или приступа одређеним садржајима (Blum-Ross & Livingstone, 2016).

Дакле, нерестриктивни облици родитељске медијације ефикаснији су у превенцији изложености деце ризицима и дигиталном насиљу у односу на рестриктивне облике (ограничавање коришћења).

Под родитељском контролом (енгл. parental control) подразумевају се техничке мере заштите (дигитална оруђа, апликације или сервиси) које омогућавају одраслима да заштите (надгледају или прате) децу током коришћења интернета (Zaman & Nouwen, 2016).
На интернету постоје вебстранице, апликације и платформе које су намењене искључиво деци (нпр. You Tube Kids, Google for Kids). Деца не би требало да приступају „садржајима за одрасле"
ШТА СЕ СВЕ МОЖЕ ОГРАНИЧИТИ РОДИТЕЉСКОМ КОНТРОЛОМ?

Прво, може се ограничити количина времена које дете проводи на интернету. Неке апликације омогућавају родитељима да дефинишу и временске интервале у којима деца могу да приступају интернету (нпр. радним данима и викендом).

Друго, може се ограничити садржај на интернету, и то:

1. садржај коме дете може да приступи, креирањем „беле листе" (филтрирање садржаја, могућност детета да приступи искључиво оним претходно одобреним) и „црне листе" (блокирање претходно дефинисаног непримереног садржаја);

2. садржај који дете може да пошаље (нпр. путем имејла) или постави на интернет, у циљу спречавања детета да дели личне податке са другима на интернету.

И најзад, могу се ограничити активности детета (нпр. четовање са непознатим особама и куповина у оквиру неке апликације или видео-игрице, итд.). Техничка заштита је само повод да се разговара са децом о њиховим активностима на интернету, чак и када је реч о најмлађима!

Претерана контрола детета у било ком аспекту живота, па и када је реч о коришћењу дигиталних оруђа, негативно се одражава на његов развој, јер онемогућава дете да изгради сопствене капацитете и механизме за контролу властитог понашања. Истраживања показују да родитељи, услед забринутости због штетних последица, строго ограничавају својој деци коришћење технологије. Избегавање ризика није исто што и избегавање штете. Стављањем фокуса на избегавање ризика на интернету, родитељи прихватају нови ризик - да њихово дете не развије одговарајуће вештине које су му неопходне за живот у дигиталном добу. Не постоји техничка заштита која је потпуно ефикасна приликом блокирања приступа непримереним садржајима на интернету!

Ограничавањем приступа дигиталној технологији ограничавамо могућности, али и права детета у дигиталном добу.
Како одрасли могу да посредују у паметном коришћењу дигиталних уређаја код деце предшколског и млађег школског узраста?

Избором високо квалитетних образовних садржаја, развојно примерених дечјим потребама

Квалитетном комуникацијом и активним учешћем у активностима деце на интернету

Применом техничких мера заштите, заједно са другим облицима родитељског посредовања

Правилним коришћењем дигиталних уређаја и интернета (постављањем јасних, разумних и чврстих граница, доследном применом правила коришћења)

Подстицањем позитивне и смислене употребе технологије (за учење, истраживање, тимски рад, креирање садржаја у дигиталном формату, итд.)

Континуираним унапређивањем властитих дигиталних вештина

Текст преузет из Књиге :

ДЕЦА У ДИГИТАЛНОМ ДОБУ- ВОДИЧ ЗА БЕЗБЕДНО И КОНСТРУКТИВНО КОРИШЋЕЊЕДИГИТАЛНЕ ТЕХНОЛОГИЈЕ И ИНТЕРНЕТА

Аутори:Добринка Кузмановић,Весна Златаровић,Наташа Анђелковић, Јелена Жунић-Цицварић

# data[].attributes.attachment_link.title
ДЕЦА У ДИГИТАЛНОМ ДОБУ - Полетарац

# data[].attributes.attachment_link.description
Традиционално, улога родитеља, али и њихова обавеза јесте да предупреде негативна искуства деце у било којој ситуацији, па и на интернету. У контексту коришћења интернета, веома је важно код родитеља да имају свест о значају адекватног и правовременог упознавања деце са потенцијалним ризицима током коришћења технологије и начинима реаговања у случају негативних искустава.

# data[].attributes.headline
"Бољи интернет за децу"

# data[].attributes.subject
"Бољи интернет за децу"

# data[].attributes.body
Кампања "Бољи интернет за децу" има за циљ да подигне ниво свести и знања о предностима и ризицима коришћења интернета, унапреди дигиталну писменост деце, родитеља, наставника, васпитача, као и да обавести ширу јавност о могућности пријаве штетних садржаја на интернету.

# data[].attributes.attachment_link.title
Медијска кампања за безбедност деце на интернету

# data[].attributes.headline
Подизање нивоа свести

# data[].attributes.subject
Подизање нивоа свести

# data[].attributes.body
Аутор Јасмина Ивановић овим приручником разматра примере добрих пракси центра за безбеднији интернет и његов рад.
Она каже да у данашњем дигиталном друштву деца и млади све више користе мобилне услуге за повезивање и комуникацију са светом око себе. Истиче да је кључно да деца остваре своје право да буду безбедна.

# data[].attributes.headline
Ограничавање времена на интернету

# data[].attributes.subject
Ограничавање времена на интернету

# data[].attributes.body
Уницеф истражује начине на које је дигитална технологија већ променила животе деце, као и оно што нас очекује у будућности.
Садржај се залаже за брже деловање, планско улагање и већу сарадњу како би се деца заштитила од свега што их може повредити, а што вреба из света повезаним са интернетом, али уз истовремено коришћење.

# data[].attributes.headline
Време испред екрана - колико и како?

# data[].attributes.subject
Време испред екрана - колико и како?

# data[].attributes.body
По мишљењу стручњака овог сајта ,квалитет времена које дете проведе у коришћењу дигиталних уређаја важнији је од количине времена.  Битно је шта дете ради на дигиталним уређајима, да ли је ментално активно, каквим садржајима приступа, да ли користи апликације дизајниране у складу са његовим способностима и потребама, да ли му родитељи пружају прилагођену помоћ и подршку.

# data[].attributes.attachment_link.title
Време испред екрана - колико и како - Digitalni vodič

# data[].attributes.attachment_link.description
Теме / врх стране Заштита личних података и приватности на интернету Време испред екрана - колико и како Увод Колико времена испред екрана је превише за дете? Мишљења стручњака о времену испред екрана Показатељи прекомерног коришћења дигиталних уређаја код деце Да ли имате разлога за бригу? Шта је квалитетно проведено време испред екрана?

# data[].attributes.headline
Истраживање "Коришћење интернета и дигиталне технологије код деце и младих у Србији"

# data[].attributes.subject
Истраживање "Коришћење интернета и дигиталне технологије код деце и младих у Србији"

# data[].attributes.body
Рађено је истраживање 2019. године на тему "Коришћење интернета и дигиталне технологије код деце и младих у Србији". Циљ истраживања је био да се прикупе квалитетни научни подаци о коришћењу интернета  и дигиталне технологије код деце и маладих. Ово је прво истраживање на национално репрезентативном узорку у Србији које обухвата велики број теме из области употреба дигиталних медија код деце и младих у Србији.
У свом раду истичу да сваки трећи ученик из узорка, доживео је неко узнемирујуће искуство на интернету. Скоро четвртина испитаника није о томе разговарала ни са ким о свом проблему.

# data[].attributes.headline
Заштита личних података и приватност на интернету

# data[].attributes.subject
Заштита личних података и приватност на интернету

# data[].attributes.body
Право на заштиту личних података и приватности јесте једно од основних људских права. Са наглим развојем дигиталне технологије и интернета, ово право озбиљно је доведено у питање.

Деца, као најмлађи корисници интернета, стављена су у центар стално растућег тржишта личних података.

Аутори истичу : "Приватност није право на тајност, нити на контролу, већ право на одговарајући проток личних података. "

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
На овом часу ћемо говорити о:

личним подацима;

начинима на које делимо личне податке приликом коришћења интернета;

Закону о заштити података о личности;

правима лица чији се подаци о личности обрађују;

Конвенцији о правима детета и њеној примени у дигиталном окружењу;

вези између ризика на интернету и кршења права.

Шта су то лични подаци?

Лични подаци су сви подаци који се односе на особу чији се идентитет њиховим коришћењем може директно или индиректно утврдити. Обично се ради о подацима који се свакодневно користе у активностима на послу, у тровини, у банци, школи, на интернету и слично.

Дакле, све информације којима се може утврдити идентитет једног лица, сматрају се подацима о личности.

Примери свесног и несвесног остављања личних података

Постоје бројне свакодневне ситуације у којима остављамо личне податке који могу потенцијално бити ненаменски употребљени и злоупотребљени од стране трећих лица. На пример остављање личних података на огласним таблама, остављање штампаних биографија кандидата за посао на столу или бацање у корпу за смеће, представљају неке од честих неправилности на које обичнио нико не обраћа пажњу нити их сматра ризичним. Ситуације сличне овима у дигиталном свету у коме се такви подаци веома лако умножавају, деле и прослеђују вишеструко повећава ризик од њихове лаке доступности и злоупотребе. Због тога је неопходно имати развијену свест и разумети значај личних података и ризика од њихове потенцијалне злоупотребе.

Доступност и употреба личних података у дигиталном окружењу и онлине профилисање

Право на заштиту личних података и приватности јесте једно од основних људских права које је, наглим развојем дигиталне технологије и интернета, озбиљно доведено у питање. Живимо у 21. веку у коме су информације најважнији ресурс, те се наше друштво са правом назива информационо друштво. У овој ери "великих података" лични подаци се третирају као посебно драгоцен ресурс који ономе који их поседује даје надмоћ и контролу. Свака институција, организација или компанија, која је у законској обавези да нам утврди идентитет пре него што нам испоручи услугу - школа, банка, интернет провајдер - прикупља податке о нама. Такође, продавци разне робе на основу уговора или наше дозволе, имају податке о, рецимо, нашој адреси на коју ће нам испоручити производ или број нашег телефона. Користећи информационе и комуникационе технологије, свако од нас, свесно или несвесно, оставља прегршт личних података (такозвани „Big dataˮ, односно велики подаци) на интернету, који у 21. веку представљају „дигиталну нафтуˮ и заправо валуту којом плаћамо одређене услуге. Тако лични подаци заврше углавном у поседу корпорација и оглашивача који кроз прикупљање података прате понашања корисника интернета и персонализују претраге, огласе и медијске садржаје за сваког корисника.

У претходном разреду је било речи о интернет сервисима и о томе како многи од тих сервиса да би нам омогућили коришћење услуга које нуде захтевају да прихватимо сагласност за коришћење личних инормација, при чему је обично само делимично наведено на који начин ће наши лични подаци бити употребљени. Те сагласности се често појављују у виду искачућих или "поп-ап" (енгл. pop-up) прозорчића на појединим сајтовима, а корисници најчешће нису склони да их прочитају у потпуности услед потребе за брзим притупом информацијама или услугама сервиса, па најчешће кликну и прихвате све услове и без читања обавештења. Ова обавештење садрже информације о томе у које сврхе се користе наши лични подаци и обавештавају да ће на нашем уређају бити инсталирани "колачићи" (енг. cookies) који могу да прате и бележе посете различитим сајтовима. Колачићи заправо представљају текстуалне фајлове који се чувају на веб-прегледачима када посетимо неку страницу. Помоћу колачића веб-страница може запамтити наше активности и аутоматски их применити следећи пут када посетимо исту веб-страницу. Могу се користити нпр. за памћење лозинки или форми које смо претходно попуњавали. Уопштено посматрано сврха колачића није злонамерна, нису штетни и не носе вирусе, али могу угрозити нашу приватност јер преко њих заинтересовани корисник може да има увид у веб-стране које смо посећивали, да тако бележи наша интересовања и навике и на тај начин прави профил корисника интернета а те информације о нама прода некој трећој страни која ће нам сервирати рекламе.

На пример, уколико корисник интернета жели да купи аранжман за летовање и на интернету претражује понуде, он до тада није уписао ниједан лични податак, али су на већини страница инсталирани колачићи који прате његово понашање и самим тим раде његово профилисање. Понуђач на основу тих сазнања тачно зна шта тај корисник тражи, као на пример што јефтинији хотелски смештај за одређени датум. Понуђач затим прати колико често тај корисник тражи одређену дестинацију и који је број претрага и кад се одлучи за жељени датум и затражи онлине понуду, алгоритам који је профилисао његово понашање, даје оцену да постоји озбиљна намера куповине туристичког аранжмана и по уграђеном аутоматизму може приказати већу цену. Ово спада у примере непримерене обраде података која треба да се санкционише. Такође, на друштвеним мрежама као и бројним информативним порталима повећаће се присуство реклама за тражену дестинацију и термин који је корисник претраживао, па нудиће се рекламе различитих хотела на тој дестинацији, појавиће се рекламе авио-компанијама са летовима за претраживани датум ка тим дестинацијама са аеродрома најближег кориснику на основу његове IP адресе, понуде агенција за изнајмљивање аутомобила на тој локацији, понуде обиласка туристичких атракција у околини са посебним попустима, понуде и рекламе светских ланаца маркета и продавница за ту дестинацију и слично. Поред тога, како маркетинг често не познаје границе па тиме прелази границу наше приватности, често може доћи до слања персонализованих писама електронском поштом, контактирање путем телефона, путем електронске поште, СМС-ом, ММС-ом, искачућим прозорима и на други начин. Јасно је да у овом случају долази до злоупотребе личних података корисника.

Законске одредбе

Заштита података о личности је од изузетне важности, јер подразумева приватност, поштовање и заштиту од манипулација. Наши подаци, било да су приватни или јавно доступни, саставни су део наше личности па тако заштита личних података представља једно од темељних људских права. Закон о заштити података о личности је пропис који држава доноси да би уредила односе између грађана на које се подаци односе и приватних и јавних организација које те податке прикупљају и обрађују. У Србији је крајем 2018. године ступио на снагу нови закон који је у највећој мери усаглашен са европским правним оквиром, односно Општом уредбом о заштити података о личности (енгл. General Data Protection Regulation - GDPR). Овај закон између осталог предвиђа да појединци од којих се информације прикупљају имају право да увек и у сваком тренутку знају ко и у какве сврхе сакупља њихове личне податке, као и да захтевају да се ти подаци избришу из базе података у којој се налазе. Лични подаци обухватају оне информације које могу помоћи да се идентификује особа или породица на посредан или непосредан начин. У школским евиденцијама то се односи на промене имена и презимена, ЈМБГ-а, адресе, контакт телефона, оцена. Ови подаци остају лични, чак и уколико особа одлучи да их објави.

Шта је податак о личности? Пре свега, да се упознамо са дефиницијом личног податка коју нам даје Закон о заштити података о личности.

Податак о личности је свака информација која се односи на физичко лице, и то:

без обзира на облик у коме је изражена,

без обзира на носач информације (папир, трака, филм, електронски медиј и сл.),

без обзира по чијем налогу, у чије име, односно за чији рачун је информација похрањена,

без обзира на датум настанка информације,

без обзира на место похрањивања информације,

без обзира на начин сазнавања информације (непосредно, путем слушања, гледања и сл., односно посредно, путем увида у документ у којем је информација садржана и сл.), и без обзира на друго својство информације.

Дакле било који податак који се односи на физичко лице се, по Закону, сматра податком о личности.

Закон прави изузеће, и не примењује се на следеће:

податке који су доступни свакоме и објављени у јавним гласилима и публикацијама или приступачни у архивама, музејима и другим сличним организацијама;

податке који се обрађују за породичне и друге личне потребе и нису доступни трећим лицима;

податке који се о члановима политичких странака, удружења, синдиката, као и других облика удруживања обрађују од стране тих организација, под условом да члан дâ писану изјаву да одређене одредбе овог закона не важе за обраду података о њему за одређено време, али не дуже од времена трајања његовог чланства;

податке које је лице, способно да се само стара о својим интересима, објавило о себи.

ГДПР термини које треба да знате
Обрада података о личности

За поседовање и употребу података најчешће се користи термин обрада података о личности. Обрада је заправо свака радња која укључује личне податке - копирање, уступање, прикупљање. Чак и увид у здравствени картон представља обраду података о личности. За субјекте који обрађују податке о личности, најчешће употребљавамо термине руковалац и обрађивач који представљају физичко или правно лице, као и државни органи, који одређују сврху за коју се подаци прикупљају, обрађују их, и/или поверавају их неком другом субјекту на обраду. Обрада личних података о грађанима, није сама по себи незаконита, али је важно да постоји јасно одређена сврха обраде података, која није противна законима. Па тако послодавци прикупљају податке као што су: име и презиме, адреса, датум и место рођења, матични број, број личне карте, држављанство, број здравственог осигурања итд, у сврху обрачуна зарада, уплате пореза и осигурања, каснијег остваривања права на пензију и сл. Оваква обрада личних података у складу је са разним законима и прописима (Закон о раду, Закон о пореском поступку и пореској администрацији, Закон о здравственом осигурању...). Поред овакве врсте обраде податка, обрада података може се вршити и на основу пристанка лица на које се подаци односе. Таква обрада података односи се на ситуације у којој је лице неком својом радњом дало пристанак за прикупљање и обраду података. Нови Закон пристанком за обраду података о личности подразумева: свако добровољно, одређено, информисано недвосмислено изражавање воље лица, изјавом или јасном потврдном радњом. Пример таквог пристанка би био улазак у тржни центар на чијим вратима је наглашено да се унутрашњост објекта снима. Уласком унутра смо обавештени и да дали смо свој пристанак да будемо снимани. Још један пример дате сагласности је и већ чувено чекирање опције Accept (прихватам) приликом преузимања апликација са Play Store-а. Већина грађана не чита текст који је повезан са квадратићем где обележавамо да се слажемо са условима под којим компанија послује или апликација ради. Ту се заправо налазе информације које се односе и на употребу наших личних података. Па тако, неке од тих апликација захтевају приступ галерији са фотографијама, контактима у нашем телефонском именику итд.

Када се за обраду података захтева сагласност лица, руковалац је дужан да пружи основне информације о себи, и да лицу чији су подаци саопшти информације везане за обраду података:

о сврси обраде,

правном основу обраде,

легитимном интересу руковаоца да податке обрађује,

информације да ли ће руковалац делити податке са неким другим субјектом у земљи или ван земље,

о року у којем ће подаци о личности бити чувани,

о правима лица поводом обраде података,

као и о томе да ли обрада података подразумева аутоматизовану обраду података и профилисање.

Ове информације руковалац је дужан да презентује особи на које се подаци односе пре тражења сагласности за обраду података. Закон о заштити података о личности прописује и обавезу да се подаци чувају у облику који омогућује идентификацију лица само у оној мери и онолико дуго колико је то потребно у остваривању саме сврхе обраде. То значи да се не могу обрађивати прикупљени подаци осим по основи по којој је лице дало пристанак на обраду. На пример, уколико сте купили усисивач у једној радњи и оставили личне податке приликом писања гарантног листа у сврху остваривања права на попуст или добијање лојалити картице, то руковаоцу не даје за право да вас позива за учешће у наградној игри или да вас обавештава о новим производима јер за то нема вашу сагласност. Такође, канал информација ка вама мора бити у складу са вашом сагласносшћу, значи ако је наведен имејл, забрањено је слање СМС-а који многи сматрају и агресивним и неприхватљивим маркетингом. Компаније морају свим лицима, чији се подаци обрађују, пружити све потребне информације о обради њихових личних података већ при самом прикупљању и пре саме обраде.

Права лица чији се подаци о личности обрађују

Без обзира на то да ли је правни основ за обраду података добијена сагласност, или неки правни пропис, лица на која се подаци односе остварују одређена права у погледу те обраде. Закон одређује читав низ права која имамо као лица чији се подаци обрађују, а обавеза руковаоца подацима је да обезбеди њихову примену.

Нека од наших права су:

Остваривање права и транспарентност. Руковалац је дужан да лицу на које се подаци односе пружи све прописане информације на сажет, транспарентан, разумљив и лако доступан начин, коришћењем јасних и једноставних речи.

Право на информисање. Закон о заштити података о личности јасно регулише које нам све информације морају бити пружене пре него што започне обрада наших података, без обзира на то да ли смо те информације тражили или не.

Право на обавештење о обради, приступ, увид у податке и добијање копије. Сви грађани имају право да буду обавештени о томе да ли неки руковалац (неко физичко или правно лице или орган власти) врши обраду њихових личних података. Имамо право да од руковаоца тражимо потврду о томе да ли се уопште подаци о нама обрађују. Ако је одговор позитиван, имамо право да добијемо приступ тим подацима, као и информације у вези са њиховом обрадом. Уколико руковалац поседује Ваше личне податке, на Ваш захтев дужан је да Вам их стави на увид. Увид укључује преглед, читање, слушање података и сл. На Ваш захтев, руковалац који поседује личне податке о вама дужан је да вам сачини копију тих података које обрађује.

Права лица поводом извршеног увида. Након извршеног увида, или добијене копије личних података које руковалац поседује о Вама, можете захтевати исправку, допуну, ажурирање, брисање података, као и прекид и привремену обуставу обраде.

Право на исправку и допуну. Свако од нас има безусловно право на исправку нетачних и допуну непотпуних података о личности.

Право на брисање. Имамо право да тражимо брисање личних података у појединим случајевима: подаци више нису неопходни за остваривање сврхе због које су обрађивани, опозвали смо пристанак на основу којег се обрада вршила, поднели смо приговор на обраду, наши подаци су незаконито обрађивани, подаци су прикупљени од детета у вези са коришћењем услуга информационог друштва

Право на преносивост. Ово право подразумева да лице на које се подаци односе може захтевати од руковаоца преношење личних података другом руковаоцу, када је то технички изводљиво, односно када се лични подаци, који су предмет захтева за преношење, налазе у структурираном и машински читљивом формату. Пример за то би био да банка чији сте клијент, на Ваш захтев изврши пренос Ваших личних података у другу банку.

Право на повлачење сагласности. У ситуацијама када је правни основ за обраду личних података ваш пристанак, имате право да у било ком тренутку повучете дату сагласност. Ово значи да се увек можете обратити руковаоцу који обрађује ваше податке и захтевати од њега да прекине обраду ваших података.

Право на заборав. Постојеће право на брисање података прилагођава се стварности интернета у којима се наши подаци константно објављују и деле. Слично је и са правом на преносивост података (data portability) које подразумева да ће компаније које се баве аналитиком личних података својим корисницима на захтев морати да доставе све податке о њима у машински читљивом формату, како би ти подаци могли да се користе и за друге услуге.

Захтев за остварење права
Законом није предвиђено како треба да изгледа захтев којим се тражи увид у личне податке, издавање копије, исправка, допуна, ажурирање, брисање података итд, међутим Повереник за информације од јавног значаја и заштиту података о личности израдио је два формулара који треба да олакшају грађанима остваривање ових права. Први се односи на ситуације у којима желите да проверите да ли неки руковалац поседује податке о Вама, желите увид у њих и/или копију. Другим захтевом од руковаоца можете тражити исправку, допуну, ажурирање, брисање података итд. Захтеви се могу упутити руковаоцима за које претпостављате или знате да располажу Вашим личним подацима.
Обраћање Поверенику и судска заштита
У случају да лице на које се подаци односе сматра да се обрада података о личности врши супротно одредбама Закона, оно има право да поднесе притужбу Поверенику за информације од јавног значаја и заштиту података о личности. Повереник је самосталан државни орган, независан у вршењу своје надлежности, који врши послове заштите података о личности. Поред обраћања Поверенику, лице на које се подаци односе може поднети тужбу за заштиту својих права, против руковаоца или обрађивача за ког сматра да је обрадом личних података повредио неко од права прописаних Законом о заштити података о личности. Поред ове врсте заштите могуће је покренути поступак и пред основним судом тужбом за накнаду штете због незаконитог руковања подацима о личности. У свим случајевима повреде права из ове области, лица на које се подаци односе најпре би требало да се обрате Поверенику, као органу у чијој директној надлежености је област заштите података о личности, и који има развијену праксу поступања у овој области.

# data[].attributes.attachment_link.description
На овом часу ћемо говорити о: личним подацима; начинима на које делимо личне податке приликом коришћења интернета; Закону о заштити података о личности; правима лица чији се подаци о личности обрађују; Конвенцији о правима детета и њеној примени у дигиталном окружењу; вези између ризика на интернету и кршења права.

# data[].attributes.headline
Дигитално насиље-превенција и реаговање

# data[].attributes.subject
Дигитално насиље-превенција и реаговање

# data[].attributes.body
Приручник садржи списак различитих ресурса доступних на интернету (истраживања дигиталног насиља, пројекти, приручници, филмови, речници дигиталних појмова, правнa документa) за учење и даље истраживање дигиталне комуникације, дигиталне писмености и дигиталног насиља.
Читајући овај приручник, посебна пажња посвећена вредностима које се промовишу и језику који се користи приликом комуникације у онлајн свету. Наглашавају "" Да одговорност према себи и другима, сигурност и култура комуникације важни и у виртуелном свету. "

# data[].attributes.headline
Интернет предатори

# data[].attributes.subject
Интернет предатори

# data[].attributes.body
Ауто  др Добринка Кузмановић
бави се темом интернет предатора. Истиче важност  коришћења интернета али и упозорава на опасности.
Каже: "Застрашивање и забрана коришћења дигиталних уређаја нису одговарајуће мере родитељске заштите деце на интернету. Онемогућавањем приступа, ускраћујете деци могућност да стекну важне дигиталне вештине. Међутим, то не значи да деци треба омогућити самостално коришћење дигиталних уређаја пре него што науче самостално да се крећу, седе на ноши, читају, пишу…"

# data[].attributes.attachment_link.description
Теме / врх стране Заштита личних података и приватности на интернету Време испред екрана - колико и како Играње видео-игара - гејминг Интернет предатори Увод Шта би деца требало да знају пре него што „закораче" у дигитални свет? Ко су интернет предатори? Како интернет предатори врбују жртве?

# data[].attributes.headline
Искористи добро - спречи лоше

# data[].attributes.subject
Искористи добро - спречи лоше

# data[].attributes.body
Бави се темама као што су:
1. Омогућите деци одговарајући приступ висококвалитетним онлајн ресурсима.
2. Заштитити децу од штетних страна интернета.
3. Заштити идентитет деце на интернету.
4. Учити децу дигиталној писмености, како би она била информисана, ангажована и безбедна на мрежи.
5. Искористите моћ приватног сектора за унапређење етичкиј стандарда и пракси које штите децу и користе им на интернету.
6. Ставити децу у центар дигиталне политике.

# data[].attributes.body
comment
0
"Бољи интернет за децу"
"Бољи интернет за децу"
Кампања "Бољи интернет за децу" има за циљ да подигне ниво свести и знања о предностима и ризицима коришћења интернета, унапреди дигиталну писменост деце, родитеља, наставника +, васпитача, као и да обавести ширу јавност о могућности пријаве штетних садржаја на интернету.

favorite_border
0
comment
0
Подизање нивоа свести
Подизање нивоа свести
Како би се подигао ниво свести међу родитељима, децом, као и наставницима о опасностима на интернету.
Деца и млади кроз интернет технологије пролазе нове просторе за креирање животног стила и испуњавање слободног времена различитим активностима. Питање безбедности деце и младих на интернету врло је тешко осигурати без адекватног сагледања и подизања нивоа свести оних који треба да их подрже и да их заштите, а то су првенствено родитељи.
У понашању деце потребно је развити механизме за филтрирање и блокирање дела садржаја, како би изградили ефикасне стратегије доношења одлука и развили критичку медијску писменост.
favorite_border
0
comment
0
Ограничавање времена на интернету
Ограничавање времена на интернету
Питања о времену које деца проводе на интернету и испред екрана и даље је питање које често срећемо. Колоко ограничити?, Шта је пуно, а шта није?,Шта је умерено?. То је све индивидуално и зависи од узраста детета, као и његовим вештинама и колико су упознати са опасностима које се јављају.

На ову тему водиле су се многе расправе и истраживања, али су се појавиле неке основне истине. Родитељи, учитељи и васпитачи не би требало да ограничавају коришћење дигиталних медија, него уз пажљивије посредовање и подршку треба да им омогуће да извуку максималну корист.
favorite_border
0
comment
0
Време испред екрана - колико и како?
Време испред екрана - колико и како?
Данашња деца свакодневно проводе време испред екрана „паметних телефона”, таблета, рачунара, телевизора. Од самог рођења окружена су дигиталним уређајима, а како потврђују налази истраживања, осим што проводе све више времена испред екрана, почињу и да их користе у све млађем узрасту.
Дигитално доба суочило је родитеље, стручњаке за васпитање и образовање деце, као и научну заједницу са бројним питањима везаним за правилно коришћење дигиталне технологије у дечјем узрасту. Најважнија међу њима јесу:

Колико времена дневно дете може да користи дигиталне уређаје, а да то не утиче негативно на његов психофизички развој, здравље и општу добробит?
Зависи од више фактора:
- узраста детета
- врсте активности на дигиталним уређајима (нпр. да ли игра видео-игре, гледа видео-снимке који нису примерени његовом узрасту, или учи страни језик, да свира на гитари
-начина коришћења (нпр. да ли дете самостално ради нешто на дигиталном уређају или уз присуство одрасле особе која посредује у његовим активностима)
-психофизичког стања (да ли је дете у току дана физички активно, одморно и расположено или је нерасположено, расејано, узнемирено, жали се на тегобе попут главобоље, уморних очију…)
-интересовања детета (да ли је активност на дигиталном уређају избор детета, у складу са његовим способностима, особинама личности)
-контекста у којем се дигитални уређаји користе (нпр. да ли се користе током оброка, пред спавање, да ли деца заузимају правилан телесни положај док седе испред екрана)
-врсте дигиталног уређаја, односно могућности које он пружа деци (нпр. седење испред телевизијског екрана ставља дете у пасивну, „конзументску” позицију, док му интерактивни дигитални уређаји, као што су нпр. таблет, рачунар или конзола за играње игрица, пружају могућност да буде ментално и физички активно, да креира садржаје и размењује их са вршњацима итд.)

Шта је квалитетно проведено време испред екрана?
По мишљењу стручњака, квалитет времена које дете проведе у коришћењу дигиталних уређаја важнији је од количине времена.  Битно је шта дете ради на дигиталним уређајима, да ли је ментално активно, каквим садржајима приступа (намењеним деци или одраслима), да ли користи апликације дизајниране у складу са његовим способностима и потребама, да ли му родитељи/одрасли пружају прилагођену помоћ и подршку.
Можемо закључити да је „време испред екрана” једна од највећих брига савременог човека, као и то да је технологија „главни кривац” за недостатак одговарајућих социјалних вештина код деце, успорен развој не само говора, већ и мозга, незаинтересованост за читање класичних књига и традиционалне игре са вршњацима, гојазност, депресивност итд.
favorite_border
0
comment
0
Истраживање "Коришћење интернета и дигиталне технологије код деце и младих у Србији"
Истраживање "Коришћење интернета и дигиталне технологије код деце и младих у Србији"
Рађено је истраживање 2019. године на тему "Коришћење интернета и дигиталне технологије код деце и младих у Србији". Циљ истраживања је био да се прикупе квалитетни научни подаци о коришћењу интернета  и дигиталне технологије код деце и малдих. Ово је прво истраживање на национално репрезентативном узорку у Србији које обихвата велики број теме из области употреба дигиталних медија код деце и младих у Србији. 
- Узнемирујућа искуства и вршњачко насиље на интернету: 
Сваки трећи ученик из узорка, доживео је неко узнемируће искуство на интернету. Скоро четвртина испитаника није о томе разговарала ни са ким о свом проблему. Деца знатно чешће признају да су били жртве, него да су сами вршили дигитално насиље. Трећина испитаника је у исто време и трпела и вршила дигитално насиље. 
- Ризично понашање на интернету и контакт са непознатим особама:
Један проценат испитаника (у распону од 13% до 51%, у зависности од врсте понашања) чешће старији него млађи, понаша се на интернету тако да себе и особе из свог окружења излаже различитим ризицима. Најчешће је реч о дељењу личних података, „пријатељима” на друштвеним мрежама и контакима (најпре преко интернета а касније и уживо) са непознатим особама, скривању иза лажног идентитета. Међу испитаницима, једна четвртина њеих је упознали су уживо неког кога су први пут упознали преко интернета. Из извешзаја се види, ова понашања не морају нужно нашкодити деци и често су безазлена, али представљају ризик.
-Изложеност сексуалним садржајима: 
Испитаници су били узраста 9-17 година, сваки други испитаник сусрео се са садржајима сексуалне природе, знатно чешће у дигиталним него у штампаним медијима. 
-Изложеност штетним садржајима на интернету:
Око 50% испитаника сусрело се на интернету са порукама мржње, 59% испитаника (мушког пола) и 54% (женског пола) узраста 14-17 година видело је садржај са начинима на које човек може сам себе да повреди. 71% је видело видео снимак физичког и психичког насиља. 

favorite_border
0
comment
0
Заштита личних података и приватност на интернету
Заштита личних података и приватност на интернету
Право на заштиту личних података и приватности јесте једно од основних људских права. Са наглим развојем дигиталне технологије и интернета, ово право озбиљно је доведено у питање.

У времену које карактерише обрада огромне количине најразличитијих података, тзв. „ери великих података” своје „бесплатне” услуге компаније наплаћују корисницима тако што им заузврат траже све више личних података. Подаци о корисницима, њиховим активностима и понашању на интернету користе се за анализу и креирање личних социјално-психолошких профила, циљано пласирање комерцијалних производа прилагођених индивидуалним карактеристикама и потребама корисника  за продају компанијама или сервисима, итд.
Деца, као најмлађи корисници интернета, стављена су у центар стално растућег тржишта личних података. Коришћење „паметних уређаја” и играчака повезаних на интернет  само су неки од начина за прикупљање личних података о деци.
Шта је приватност?
Приватност није право на тајност, нити на контролу, већ право на одговарајући проток личних података. Шта то конкретно значи? То значи да особа има могућност да, у зависности од ситуације и контекста, лично процени шта ће и са ким делити у дигиталном окружењу . Или, другачије речено, има право да зна како и у које сврхе се користе њени подаци, ко их чува и колико дуго, ко све њима располаже, као и да може да затражи брисање личних података или исправку нетачних података.

 
favorite_border
0
comment
0
Интернет предатори
Интернет предатори
Интернет предатори су злонамерне особе које користе интернет  како би успоставиле контакт са другима, најчешће децом, у циљу различитих видова злоупотребе и сексуалног искоришћавања.

Не постоји јасан профил интернет предатора, најчешће су то одрасле особе мушког пола.
Узраст, степен образовања, занимање и мотиви интернет предатора варирају од случаја до случаја, али се у њиховом понашању и начину на који врбују потенцијалне жртве уочавају неке заједничке карактеристике.
-Уколико „интернет пријатељ” прекине разговор или дописивање са дететом чим сазна да оно није само у соби, код куће или да родитељи/одрасли имају увид у његове тренутне активности на интернету, то може указивати на чињеницу да је реч о интернет предатору!
Коме се обратити?
Родитељима и друге одрасле особе које воде бригу о деци, да у таквим ситуацијама није добро „узети ствар у своје руке”, нити улазити у комуникацију или се „обрачунавати” са интернет предатором, већ је нужно потражити подршку и заштиту од надлежних институција.
favorite_border
0
comment
0
Title
Drag a file or choose from below

upload

link

search_web

camera

more_horiz

delete
Дигитално насиље-превенција и реаговање
Дигитално насиље-превенција и реаговање
Шта је дигитално насиље?
Дигитално насиље је коришћење дигиталне технологије (интернета и мобилних телефона) с циљем да се друга особа узнемири, повреди, понизи, да јој се нанесе штета. 
Небезбедно коришћење дигиталне технологије носи са собом бројне ризике, поготову када су у питању деца и млади. 
Дигитално насиље може се испољити на различите начине. Најчешће се срећу следећи облици дигиталног насиља: 
-  постављање узнемирујућих, увредљивих или претећих порука, слика или видео-снимака на туђе профиле или слање тих материјала СМСом, инстант порукама, имејлом, остављање на чету; -снимање и дистрибуција слика, порука и материјала сексуалног садржаја; 
-  лажно представљање, коришћење туђег идентитета, креирање профила на друштвеним мрежама на туђе име; 
-  исмевање у онлајн причаоницама и на интернет форумима, непримерено коментарисање туђих слика, порука на профилима, блоговима; 
-  игнорисање, искључивање (нпр. из група на социјалним мрежама), подстицање мржње (по различитим основама) и др.


favorite_border
0
comment
0
Искористи добро - спречи лоше
Искористи добро - спречи лоше
1. Омогућите деци одговарајући приступ висококвалитетним онлајн ресурсима.
2. Заштитити децу од штетних страна интернета.
3. Заштити идентитет деце на интернету.
4. Учити децу дигиталној писмености, како би она била информисана, ангажована и безбедна на мрежи.
5. Искористите моћ приватног сектора за унапређење етичкиј стандарда и пракси које штите децу и користе им на интернету.
6. Ставити децу у центар дигиталне политике.

favorite_border
0
comment
0

# data[].attributes.headline
Улога родитеља у дигиталном детињству

# data[].attributes.subject
Улога родитеља у дигиталном детињству

# data[].attributes.body
Обрађује се тема Безбедност младих на интернету.
Три кључне теме које обрађују јесу: Упознавање са функцијама, заштита мреже и  поштовање правила интернета.
Кроз обраду наведених тема, пружају савете и одговоре родитељима.