# data[].attributes.body
1)Pāreja uz mācībām tikai latviešu valodā: No 2025. gada 1. septembra noslēdzas pāreja uz mācībām tikai latviešu valodā, iekļaujot pēdējās klašu grupas – 3., 6. un 9. klasi. Līdz ar to tiek izslēgtas normas, kas attiecas uz mazākumtautību programmām.

1)Jauns skolu finansēšanas modelis: No 2025. gada 1. septembra tiek ieviests jauns finansēšanas modelis "Programma skolā", kas aizstās esošo "Nauda seko skolēnam" modeli. Šī pārmaiņa mērķē uz taisnīgāku pedagogu atalgojumu un izglītības kvalitātes uzlabošanu visā Latvijā, neatkarīgi no reģionālajām atšķirībām.

3)Valsts aizsardzības mācības ieviešana: Vispārējās vidējās un profesionālās vidējās izglītības skolās tiek uzsākta Valsts aizsardzības mācības īstenošana 112 stundu apjomā. Šī iniciatīva ir daļa no izglītības sistēmas modernizācijas un pilnveides.

Raksti uzziņai:

https://lvportals.lv/skaidrojumi/371434-kadas-izmainas-izglitibas-joma-gaidamas-2025-gada-2025?

https://www.izm.gov.lv/lv/jaunums/2025-gada-1-septembri-izglitibas-un-zinatnes-ministrija-plano-ieviest-jaunu-finansesanas-modeli-programma-skola?

https://www.visc.gov.lv/lv/jaunums/jaunaja-macibu-gada-izm-stiprinas-pedagogu-konkuretspeju-un-izglitibas-kvalitati?

# data[].attributes.body
Tiek izveidota Enerģētikas un vides aģentūra. Tā savu darbu sāks 2025. gada 1. februārī un būs Klimata un enerģētikas ministrijas pārraudzībā. Ministru kabinets atbalstīja KEM ieceri šādas vienotas iestādes izveidei, kas veicinās ne vien efektīvāku atjaunīgās enerģijas projektu īstenošanu Latvijā, bet arī pievilcīgāku vidi investoriem. Reorganizācijas izmaksas KEM sedz no saviem budžeta līdzekļiem.

# data[].attributes.headline
Izglītības un zinātnes ministrijas budžets 2025. gadam

# data[].attributes.subject
Izglītības un zinātnes ministrijas budžets 2025. gadam

# data[].attributes.body
šajā video diagrammās tiek attēlots ministrijas plānotais budžets šajam gadam. Diagrammās tiek attēloti aptuvenie plānotie izdevumi konkrētajām nozarēm.

# data[].attributes.attachment_link.title
Izglītības un zinātnes ministrijas 2025. gada budžets

# data[].attributes.body
Balva "Zelta globuss"

6. janvāri risinājās balvas “Zelta globuss” ceremonija, kurā režisora Ginta Zilbaloža filma “Straume” saņēma balvu kā labākā pilnmetrāžas animācijas filma, kļūstot par pirmo Latvijas filmu, kas jebkad izpelnījusies “Zelta globusa” nomināciju un arī balvu. (https://www.nkc.gov.lv/)

XIII Latvijas skolu jaunatnes dziesmu un deju svētki

XIII Latvijas Skolu jaunatnes dziesmu un deju svētki norisināsies 2025. gada vasarā no 5. jūlija līdz 13. jūlijam. Plānots, ka Svētkos varētu piedalīties aptuveni 30 000 – 35 000 dalībnieku. (https://www.nacgavilet.lv/lv/zinas/xiii-latvijas-skolu-jaunatnes-dziesmu-un-deju-svetki-norisinasies-no-2025-gada-5-lidz-13-julijam/)

# data[].attributes.attachment_caption
Veselības aprūpes aktualitātes šobrīd - 2025. gadā

# data[].attributes.body
Atjauno izglītības iestāžu iesaisti gripas monitoringā un aktualizē gripas epidēmijas noteikšanas kritērijus: Valdība 11.februārī atbalstīja Ministru kabineta grozījumus par gripas pretepidēmijas pasākumiem. Noteikumi paredz atjaunot augšējo elpceļu monitoringu arī izglītības iestādēs, paplašināt monitorējamo respiratoro vīrusu infekciju klāstu. Atsevišķas izglītības iestādes atkal sniegs datus par skolēnu apmeklējumu, kas ļaus labāk novērtēt infekciju izplatību un savlaicīgi ieviest nepieciešamos pasākumus.

Mātes un bērna veselībai, Veselības ministrija uzsāk bērnudārzu gaisa kvalitātes pētījumu: Slikta gaisa kvalitāte iekštelpās var būt viens no iemesliem straujai infekcijas slimību izplatībai. Šī iemesla dēļ februārī Veselības ministrijai uzsāka pētījumu par pirmsskolas izglītības iestāžu iekštelpu vidi. Latvijas bērnudārzos veiks gaisa kvalitātes mērījumus. Pētnieki apsekos 122 PII visos Latvijas reģionos un mērīs gaisa mitrumu, temperatūru un ogļskābās gāzes koncentrāciju grupu telpu gaisā.

Reto slimību dienā februārī tiek plānots otrais Reto slimību forums: 28. februārī Latvijā notiks “Reto slimību forums 2025”, kas būs jau otrais šāda veida izglītojošs pasākums, apvienojot veselības aprūpes speciālistus, pacientu pārstāvjus, lēmumu pieņēmējus, cilvēkus ar retām slimībām un viņu tuviniekus.

Plašākai informācijai:

https://www.vm.gov.lv/lv/jaunumi

# data[].attributes.body
Lai attīstītu militāro industriju, valdība piešķīruši 26 miljonus eiro artilērijas munīcijas lādiņu komplektēšanas rūpnīcai, kam nākamgad būtu jāsāk darboties Iecavā.

Valdība arī vienojusies, ka izdevumi aizsardzībai nākamgad jāpalielina no esošajiem 3,5% no iekšzemes kopprodukta jeb 1,56 miljardiem eiro līdz vismaz 4% procentiem no kopprodukta, kas ir par aptuveni 240 miljoniem eiro vairāk.

https://zinas.tv3.lv/latvija/latvija-aizsardzibai-nakamgad-plano-atvelet-4-no-ikp/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Klātesot Nacionālo bruņoto spēku komandierim Kasparam Pudānam, ministri pulcējās uz slēgtu valdības sēdi, kas ilga aptuveni četras stundas.

Lai attīstītu militāro industriju, valdība piešķīruši 26 miljonus eiro artilērijas munīcijas lādiņu komplektēšanas rūpnīcai, kam nākamgad būtu jāsāk darboties Iecavā. Valdība arī vienojusies, ka izdevumi aizsardzībai nākamgad jāpalielina no esošajiem 3,5% no iekšzemes kopprodukta jeb 1,56 miljardiem eiro līdz vismaz 4% procentiem no kopprodukta, kas ir par aptuveni 240 miljoniem eiro vairāk.

"Protams, ka jāsaprot un jāapzinās - mēs dzīvojam izaicinājumu risku un arī apdraudējuma laika posmā. Un līdz ar to, protams, ka vislabākā atturēšana ir pamatīga aizsardzība," pauž aizsardzības ministrs Andris Sprūds (P).

Pēc premjeres Evikas Siliņas (JV) teiktā, nākamajos gados būs jāturpina kāpināt aizsardzības izdevumi līdz pieciem procentiem jeb par aptuveni 690 miljardiem eiro vairāk, kas saskan ar ASV prezidenta Donalda Trampa uzstādījumu.

"Šobrīd tā ģeopolitiskā situācija ir tāda, ka mēs nevaram apstāties pie sasniegtā. Un mums ir jāturpina arī šīs savas spējas vēl stiprināt. Un valdība faktiski ir gatava meklēt arī šīs iespējas. Skaidrs ir viens, ka tas nebūs viens finanšu avots, tur būs jākomplektē dažādi finansējuma avoti," teic Siliņa.

Nacionālajai drošībai veltītā valdības sēde sarīkota pēc Minhenes drošības konferences, kas vairojusi bažas, ka Eiropa vairs nevar paļauties uz ASV drošības garantijām, kas bijušas spēkā vairāk nekā 75 gadus kopš NATO dibināšanas. ASV jaunā administrācija arī brīdinājusi, ka amerikāņu spēki Eiropā nebūs mūžīgi, tomēr, Latvijas amatpersonu ieskatā, satraukumam nav pamata.

"Mums ir 14 NATO sabiedrotie šeit. Mums ir arī Amerikas spēki Latvijā. Nav nemazākās indikācijas, ka kaut kas varētu mainīties," saka ārlietu ministre Baiba Braže (JV).

Kā norāda valdībā, ASV būtu jānovērtē, ka NATO austrumu flanga valstis ar aizsardzības izdevumu kāpināšanu rāda priekšzīmi pārējiem sabiedrotajiem.

# data[].attributes.attachment_link.title
Latvija aizsardzībai nākamgad plāno atvēlēt 4% no IKP

# data[].attributes.attachment_link.description
Tikmēr Latvijā valdība uz pēdējo dienu notikumiem reaģējusi ar paziņojumu, ka nākamajos gados strauji tiks turpināts militāro tēriņu palielinājums. Nākamajā gadā tie sasniegs vismaz 4% procentus no iekšzemes kopprodukta. Pieņemts arī lēmums par finansējuma piešķiršanu artilērijas munīcijas lādiņu rūpnīcas izveidei Latvijā.

# data[].attributes.body
Rūpējoties par ikviena cilvēka drošību, Valsts policija ir izstrādājusi ieteikumus, kas būtu jāievēro ikdienā vai nonākot neierastā situācijā.

Izskati piedāvātos drošības padomus, pārrunā tos ar saviem ģimenes locekļiem un draugiem – lai nepieciešamības gadījumā zinātu, kā rīkoties!

Atcerieties, ka gadījumos, kad nepieciešama steidzami zvani - 112!

https://www.vp.gov.lv/lv/drosibas-padomi?utm_source=https%3A%2F%2Fwww.google.com%2F

# data[].attributes.headline
Jaunieši Vidzemē rada apritīgas idejas hakatonā "Tīri. Labi. Apritē"

# data[].attributes.subject
Jaunieši Vidzemē rada apritīgas idejas hakatonā "Tīri. Labi. Apritē"

# data[].attributes.body
4. decembrī projekta “Tīri. Labi. Apritē” ietvaros Vidzemes Tehnoloģiju un dizaina tehnikumā (VTDT) norisinājās hakatons, kas pulcēja gandrīz 100 jauniešus no Cēsu novada skolām. Pasākuma ietvaros 20 komandas risināja divus Cēsu novadam būtiskus vides izaicinājumus: kā lietas izmantot atkārtoti un kā samazināt pārtikas atkritumus.