# data[].attributes.headline
Інновації в освіті та науці

# data[].attributes.subject
Інновації в освіті та науці

# data[].attributes.attachment_link.title
1 слайд_конференція

# data[].attributes.headline
ЕВОЛЮЦІЯ ШКІЛЬНОЇ ІНФОРМАТИКИ В УКРАЇНІ

# data[].attributes.subject
ЕВОЛЮЦІЯ ШКІЛЬНОЇ ІНФОРМАТИКИ В УКРАЇНІ

# data[].attributes.body
Від алгоритмізації до штучного інтелекту: трансформація освітніх парадигм у відповідь на технологічні виклики.

# data[].attributes.attachment_link.description
Gamma is your free-to-use AI design partner for creating effortless presentations, websites, and more. No coding or design skills required.

# data[].attributes.headline
Зведені відповіді на вхідне опитування

# data[].attributes.subject
Зведені відповіді на вхідне опитування

# data[].attributes.body
Дані з опитування — це золото для аналізу ;)

Спільна любов до текстів та презентацій. Спільна байдужість до логіки й кодування. Чи то тільки так на перший погляд? Досвіди в учасників абсолютно різні. Читайте, переглядайте, дивіться на враження від шкільної інформатики з іншого боку...

# data[].attributes.attachment_link.title
Зведені відповіді на вхідне опитування

# data[].attributes.headline
Інформатика в школах України

# data[].attributes.subject
Інформатика в школах України

# data[].attributes.body
Тематична дошка до 40-річчя шкільної інформатики

# data[].attributes.attachment_link.title
Інформатика в школах України

# data[].attributes.attachment_link.description
Інформатика в школах України

# data[].attributes.headline
Магія інформатики в будь-якому пристрої

# data[].attributes.subject
Магія інформатики в будь-якому пристрої

# data[].attributes.body
Магія інформатики — це не про технічні характеристики. Вона в тому, як учень мислить, створює, пробує, аналізує й отримує результат. З будь-яким інструментом чарівність процесу навчання й відкриття має бути незмінною.

# data[].attributes.attachment_link.title
Різні екрани – одна інформатика

# data[].attributes.headline
Цифрова еволюція очима вчителів: спогади, виклики, відкриття

# data[].attributes.subject
Цифрова еволюція очима вчителів: спогади, виклики, відкриття

# data[].attributes.body
Тут зібрано думки та спогади учасників заходу «Розвиток цифрових пристроїв, програм та технологій як стимул до змін у шкільній інформатиці». Від перших вражень учнів до переосмислення ролі інформатики — кожна відповідь відображає шлях трансформації предмета та педагогічних підходів. Тут оживають історії про натхнення, труднощі й відкриття, що формують сучасне бачення цифрової освіти.

# data[].attributes.attachment_link.title
Перші кроки в інформатиці

# data[].attributes.headline
Незабутній урок інформатики

# data[].attributes.subject
Незабутній урок інформатики

# data[].attributes.body
Якщо ви тільки починаєте свій шлях у світі технологій, не бійтеся складнощів. Шукайте те, що цікаво саме вам. Можливо, ви мрієте створити сайт для свого хобі, розробити мобільний додаток, навчитися малювати цифрові ілюстрації або дослідити можливості ШІ. Комп'ютер — це лише інструмент. А найголовніше — це ваша ідея, ваша допитливість і ваша іскра натхнення.

# data[].attributes.attachment_link.title
Незабутній урок інформатики

# data[].attributes.headline
Інформатика в початковій школі

# data[].attributes.subject
Інформатика в початковій школі

# data[].attributes.body
Молодші школярі дуже швидко опановують цифрові інструменти та основи інформатики, схоплюючи логіку (як-от алгоритми чи послідовності) набагато швидше, ніж очікувалося, часто інтуїтивно розуміючи її та легко опановуючи комп’ютер, що раніше вимагало спеціальних пояснень для старшокласників.

# data[].attributes.attachment_link.title
Інформатика в початковій школі

# data[].attributes.headline
Тут пока пусто

# data[].attributes.attachment_link.title
Блочні системи програмування

# data[].attributes.headline
Тут пока пусто

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Ченцов Олександр

# data[].attributes.attachment_link.title
Low Code  Блоки для майбутніх

# data[].attributes.headline
Різні гаджети – спільна мова

# data[].attributes.subject
Різні гаджети – спільна мова

# data[].attributes.body
Колись учні чекали одного уроку на тиждень, щоб торкнутися клавіатури, сьогодні – численні гаджети навколо нас. Але справжня магія народжується не в техніці, а в розумній голові, що вміє нею керувати. Попри зміну техніки, суть навчання залишається тією самою: мислити логічно, створювати, знаходити рішення.

Все це інформатика – наука, яка об’єднує різні техніки, від перших персональних комп’ютерів до сучасних смартфонів і штучного інтелекту, живе у кожному пристрої, але починається в людині.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Різні пристрої - одна інформатика

Усі мали однакові завдання і однакові комп'ютери, але рівень підготовки учнів сильно різнився. Дехто засвоював матеріал швидко, а хтось відставав і просто губився серед однакових інструкцій.

Ми могли лише раз на тиждень доторкнутися до ПК, вдома ж їх не було. Тому практичні навички розвивалися повільно. І навіть найцікавіші завдання швидко забувалися.

Комп'ютери часто зависали або ламалися. То доводилося бути одночасно і техніком, і психологом, і репетитором для тих, хто відстав.

На початку 2000 це було просто клацання одним пальцем по клавіатурі, але, хоч все було однакове, клацали ми по-різному.

У нашій школі комп'ютер з'явився у 1992 році. Він був повільний, екран моргав, а дискету доводилось вставляти кілька разів. Але ми були в захваті: вводиш команду - і бачиш результат! Це було справжнє диво.

Ми вчилися писати прості програми на BASIC. Комп'ютер був один на клас, і навіть на ньому кожна програма відчувалася як маленька магія: код → результат на екрані. Захоплення перевершувало недоліки техніки.

З ЧОГО ПОЧИНАЛАСЯ МАГІЯ

Коли вивчали алгоритми та програмування, здавалося, що це надто складно - багато незрозумілих символів і правил. Але коли ми написали першу програму, яка сама виконала певні дії, відчув справжнє захоплення

Зміни, спричинені розвитком технологій, провели шкільну інформатику від часів, коли шкільний комп'ютерний клас пропонував уніфікований та рівний доступ до технологій, до періоду індивідуальних пристроїв. Дистанційне навчання з різноманітними гаджетами поставило під сумнів рівність освітніх можливостей. То у чому ж шукати майбутнє інформатики?

Перший "цифровий розрив"

Ми навчалися користуватися програмами - Word, Excel, PowerPoint. Кожен міг працювати самостійно. Почали вивчати Інтернет, пошук інформації та електронну пошту. Уроки стали цікавішими завдяки презентаціям і мультимедійним матеріалам.

Вдома у багатьох учнів є ноутбуки або ПК, які швидші та сучасніші за шкільні. Вони дозволяють монтувати відео, редагувати фото, створювати анімації. Але у класі - ті самі старі комп'ютери з обмеженими можливостями

Якось ми розроблювали сайт. Нам дозволили обирати будь-яку тему. І ми робили сайт про кіно та серіали, які дивився весь клас.

Різна техніка - одне навчання

Дистанційне навчання змусило кожного працювати на тому, що має: хтось - на ноутбуці, хтось - на смартфоні, а дехто - навіть на старому планшеті. Учитель уперше побачив, наскільки різними можуть бути можливості учнів.

Учитель інформатики став не лише викладачем, а й технічним консультантом: допомагав налаштувати пристрої, знаходив онлайн-альтернативи, вчив учнів орієнтуватися у різних цифрових середовищах.

Коли в класі всі працюють онлайн, але з різними можливостями пристроїв, питання справедливості та доступу стає головним. Як зробити, щоб інформатика залишалася спільною для всіх, а не лише для тих, у кого "тягне" програма?

На комп'ютері можна виконати практичну роботу, а на телефоні - не завжди. Учитель мусив адаптувати завдання, створювати спрощені варіанти, шукати універсальні сервіси. Забезпечувати "рівний доступ у різних умовах"

Дистанційне навчання показало, що багато учнів здатні самі знаходити рішення, пробувати інші додатки, шукати відповіді. Це теж інформатика, але вже не з підручника, а з життя

Деякі учні довели, що навіть зі смартфоном можна робити неймовірне: створювати відео, малювати, програмувати блоками. Інформатика почала виходити за межі кабінету й перетворюватися на реальне життя.

Навіть якщо пристрій слабкий, завжди можна об'єднати сильні голови. Потужність команди часто більша, ніж будь-який процесор.

Різна техніка - одне навчання

Він не може оновити техніку, але може оновити підхід. Учитель інформатики допомагає побачити сенс у кожній задачі, незалежно від пристрою, і надихає використовувати розум як головний інструмент.

Один має новий ноутбук, інший - старий планшет, а хтось працює лише на шкільному ПК. Але це не вирок. Різний старт - лише нагода для розумного стрибка.

Учні з простішими пристроями часто шукають нестандартні способи виконати завдання, і в цьому - справжня інформатика. Кмітливість і винахідливість стають конкурентною перевагою.

Цифрова нерівність - це не про слабкість техніки, а про силу мислення.Там, де бракує ресурсів, з'являються ідеї. Там, де немає однаковості, народжується творчість.

Швидший процесор не зробить людину розумнішою. А от уміння мислити, знаходити шляхи, розуміти суть задачі - ось те, що вирівнює шанси і навіть виводить вперед.

Найслабший пристрій може стати трампліном для найсильнішої ідеї - якщо є розумна голова і вчитель, який у неї вірить.

Учитель може показати, що не пристрій визначає успіх, а вміння користуватися тим, що є. Саме він перетворює цифрову нерівність на простір для навчання, творчості та спільних рішень.

# data[].attributes.headline
Еволюція шкільної інформатики

# data[].attributes.subject
Еволюція шкільної інформатики

# data[].attributes.body
Уроки інформатики — це як отримання ключа від сучасної високотехнологічної майстерні. Спочатку ти бачиш лише складні інструменти, але, навчившись їх використовувати, ти розумієш, що це не просто інструменти для ремонту, а можливість створювати щось абсолютно нове і своє.

# data[].attributes.attachment_link.title
Еволюція шкільної інформатики

# data[].attributes.headline
Інформатика 2000-х: Революція

# data[].attributes.subject
Інформатика 2000-х: Революція

# data[].attributes.body
Уявіть на мить світ без смартфонів у кишені. Світ, де інтернет не був постійною реальністю, а доступ до комп'ютера — рідкісною та очікуваною подією. Саме в таку епоху, на зорі нового тисячоліття, ми сьогодні й вирушимо. Це був час, коли звичайний персональний комп'ютер у шкільному класі здавався справжнім дивом, вікном у неймовірне майбутнє. Готові побачити, з чого все починалося?

# data[].attributes.attachment_link.title
Інформатика 2000 х  Революція

# data[].attributes.headline
Суть чи інструмент? (кейс від Gemini)

# data[].attributes.subject
Суть чи інструмент? (кейс від Gemini)

# data[].attributes.body
Ситуація: вчителю потрібно провести підсумковий проєкт з теми "Аналіз даних", і в нього можливі два підходи:

- традиційний (інструмент): змусити всіх учнів працювати в єдиній програмі (наприклад, табличному процесорі на шкільних ПК) за чітким зразком (очікуваний результат – гарантоване володіння конкретним інструментом).

- інший (сутність): запропонувати творче завдання (наприклад, "проаналізуй свій цифровий слід за тиждень") і дозволити використати будь-який наявний пристрій: ноутбук з Google Sheets, смартфон з Canva, або навіть калькулятор і зошит (очікуваний результат – оцінка вміння аналізувати дані, незалежно від гаджета).

Проблема (дилема): "інший" підхід виглядає сучасно, але як його оцінювати? як порівняти гарну інфографіку з Canva (де може бути мало аналізу) і глибокі розрахунки в зошиті (які виглядають примітивно)? Чи не оцінить вчитель "красу" замість "інформатики"?

❓ Ключове:

- що ми насправді маємо оцінювати: володіння конкретною програмою чи вміння аналізувати дані?

- як розробити універсальну систему оцінювання (рубрику), яка фокусується на суті (збір, аналіз, візуалізація), а не на інструменті?

# data[].attributes.headline
Кейсинг "Сучасне навчання інформатики" від Copilot

# data[].attributes.subject
Кейсинг "Сучасне навчання інформатики" від Copilot

# data[].attributes.body
І. Підготовка – планування від результату, а не від софту

Проблема: учитель має підготувати урок, але учні прийдуть з різними пристроями; неможливо заздалегідь стандартизувати інструмент.

Пошук рішень:

- яким є мінімальний набір навчальних результатів, які не залежать від пристрою?

- які три варіанти виконання одного завдання можна запропонувати за 5 хвилин підготовки?

- як швидко перевірити, чи інструкція життєздатна на слабкому телефоні?

ІІ. Спрямування – ролі замість однакових дій

Проблема: технічна нерівність робить неможливим однакове практичне завдання для всіх одночасно.

Пошук рішень:

- як розподілити ролі так, щоб кожен учень мав корисну задачу незалежно від гаджета?

- які очікування (стисло) потрібні для кожної ролі?

- як організувати синхронну роботу групи, коли хтось офлайн?

ІІІ. Допомога – мультиформатна підтримка в реальному часі

Проблема: учень з обмеженим пристроєм не може показати результат, але потребує підтримки.

Пошук рішень:

- які три прості канали підтримки можна зробити доступними миттєво?

- як запросити учня пояснити логіку рішення словесно чи письмово замість демонстрації?

- який «швидкий набір» порад вирішить 70% технічних проблем у класі?

IV. Передбачення – "план Б" на кожен критичний крок

Проблема: урок ламається на технічному вузькому місці (завантаження файлу, сумісність формату).

Пошук рішень:

- які три критичних місця варто протестувати перед уроком на найслабшому пристрої?

- які прості альтернативи підготувати заздалегідь для кожного з них?

- як швидко зібрати фідбек після першого запуску нового формату, щоб встигнути змінити хід уроку?

V. Оцінювання – що вважаємо доказом вміння

Проблема: традиційна демонстрація роботи недоступна багатьом; як оцінювати справедливо?

Пошук рішень:

- які 4 типи артефактів можуть довести компетенцію без виконуваного файлу?

- які ключові критерії в рубриці дозволять оцінити алгоритмічне мислення, а не інструмент?

- як організувати просте портфоліо або «компетентнісну картку» за 10–15 хвилин під час уроку?

# data[].attributes.headline
GPT про сучасні  виклики вчителю інформатики 

# data[].attributes.subject
GPT про сучасні  виклики вчителю інформатики 

# data[].attributes.body
🧠 Навчання інформатики як навчання мислити: не кнопки, а підходи

Сюжет: дві групи виконують одне завдання — одна вчиться “натискати”, інша шукає логіку.

Проблема: чи потрібне вміння програмувати без розуміння структури задачі?

Ідея: зміст інформатики зміщується від навичок користувача до стратегій мислення.

📱 Мобільна інформатика: школа в кишені

Сюжет: як використовувати смартфон для вивчення алгоритмів, мультимедіа чи аналізу даних.

Проблема: чи може смартфон бути повноцінним навчальним середовищем?

Ідея: інформатика не обмежується комп’ютерним класом.

🧬 Шкільна інформатика і нові технологічні парадигми

Сюжет: порівняння минулих етапів — «комп’ютер як інструмент», «Інтернет як середовище», «ШІ як партнер».

Проблема: що тепер має стати ядром навчання — кодування, дані, мислення чи взаємодія з алгоритмами?

Ідея: інформатика — це не про технології, а про закономірності, які через них проявляються.

🔍 Людина в епоху алгоритмів

Сюжет: як пояснювати дітям принципи рекомендаційних систем, фільтрів і цифрових слідів.

Проблема: як виховати критичне мислення у світі автоматизованих рішень.

Ідея: сучасна інформатика має вчити не лише створювати алгоритми, а й усвідомлювати їхній вплив.

# data[].attributes.attachment_link.title
створи зображення обкладинку до цього набору кейсів 🧠 Навчання інформатики як навчання мислити не 