# data[].attributes.body
inflacija utječe na redistribuciju (preraspodjelu) dohotka i bogatstva zbog razlika u imovini i obvezama ljudi

utjecaj inflacije na redistribuciju dohotka ovisi je li inflacija očekivana ili neočekivana

OČEKIVANA - manji je učinak redistribucije dohotka, kupnjom nekretnine nastoje se ograditi od inflacije

NEOČEKIVANA - veći je učinak redistribucije dohotka, jedni dobivaju jer im se nominalni dohodci povećavaju brže od cijena, a drugi gube jer im se dohodci povećavaju sporije od cijena

"TROŠKOVI POTPLATA" - trošak vremena i truda koji ljudi troše držeći manje gotovine kako bi smanjili porez na inflaciju koji plaćaju na gotovinu kada je inflacija visoka​

"TROŠKOVI CJENIKA" - trošak koji poduzeće ima zbog promjene cijena
UTJECAJ NA EKONOMSKU EFIKASNOST

inflacija mijenja ulogu cijene u alociranju resursa

UTJECAJ NA POREZE

porezi imaju negativan utjecaj na poticaje

učinak inflacije na poreze je negativan

UTJECAJ NA ŠTEDNJU I ULAGANJA

pri oporezivanju dohotka od kamata inflacija vodi manjoj štednji

država bi trebala oporezivati samo realni kapitalni dobitak

UTJECAJ NA POVEĆANJE JAVNIH PRIHODA I RASHODA TE JAVNI DUG

utječe na porast nominalnog nacionalnog dohotka, a on povećava javne prihode (korist za vladu)

inflacijom se smanjuje realna vrijednost javnog duga

UTJECAJ NA CIJENU KAO TRŽIŠNI IMPULS, INVESTCIJE I VANJSKOTRGOVINSKU BILANCU

inflacija deformira strukturu relativnih cijena, a posljedica je pogrešna alokacija resursa

inflacija utječe na povećanje investicijske potražnje

inflacija utječe na pogoršanje vanjskotrgovinske bilance - proizvođači izvoznici više prodaju u zemlji zbog viših cijena, a manje izvoze, uvoznici više uvoze i prodaju u zemlji

# data[].attributes.body
privremeni i trajni izvori strukturne inflacije mogu se ublažiti tako što će se investicije usmjeravati u sektore koji zaostaju za ostalim sektorima gospodarstva

SELEKTIVNO INVESTIRANJE u sektore koji zaostaju je osnova za uspješno suzbijanje strukturne inflacije (kreditiranje uz nisku kamatnu stopu, dug rok otplate kredita...)

# data[].attributes.body
nastaje kod nepotpune zaposlenosti, nesavršenosti tržišta i porasta troškova (osobito plaća zaposlenika)

suzbija se mjerama koje su usmjerene na ograničenje rasta plaća u skladu s rastom proizvodnosti rada

najčešće se koristi POLITIKA DOHOTKA - sastoji se od mjera vlade kojima se pokušava obuzdati inflacija na način da se kontroliraju plaće i cijene

# data[].attributes.body
nastaje na razini pune zaposlenosti

suzbija se mjerama monetarne i fiskalne politike

KONTRAKCIJSKA MONETARNA POLITIKA - smanjivanjem količine (ponude) novca povećava se kamatna stopa i utječe na smanjivanje investicija i smanjenja agregatne potražnje što označava suzbijanje inflacije uz manju proizvodnju i zaposlenost

FISKALNOM POLITIKOM se provode dvije mjere: iz područja porezne politike i područja javnih rashoda

# data[].attributes.headline
SUZBIJANJE INFLACIJE - antiinflacijska politika ili mjere

# data[].attributes.subject
SUZBIJANJE INFLACIJE - antiinflacijska politika ili mjere

# data[].attributes.body
CILJ STABILIZACIJSKE POLITIKE

postići opću gospodarsku razvijenost

otvaranje pune zaposlenosti bez inflacije

stalan rast proizvodnje i zaposlenosti uz stabilne cijene

ANTIINFLACIJSKA POLITIKA

nastoji stabilizirati gospodarstvo i time suzbiti 2 skupine posljedica inflacije:

1. REDISTRIBUCIJU DOHOTKA I IMOVINE

2. SMANJENJE STOPE RASTA EKONOMSKE AKTIVNOSTI

različiti uzroci inflacije zahtijevaju i različite mjere za njezino suzbijanje, tj. suzbijanje inflacije potražnje, troškova i strukturne

# data[].attributes.body
VEZA INFLACIJE I NEZAPOSLENOSTI

Fisher je opazio važnu statističku vezu između stope inflacije i razine nezaposlenosti

inflacija i nezaposlenost su u OBRNUTOM UZAJAMNOM ODNOSU (jedno raste, drugo pada)

PHILLIPSOV DOPRINOS EKONOMIJI

A.W.Phillips je uočio odnos između inflacije i nezaposlenosti

niska nezaposlenost prouzročit će visoku inflaciju, a stabilnost cijena i niska inflacija prouzročit će visoku nezaposlenost

PHILLIPSOVA KRIVULJA

pokazuje odnos između stope inflacije i stope nezaposlenosti

u kratkom roku je negativnog nagiba

u dugom roku je okomita pri prirodnoj stopi nezaposlenosti

DOPRINOSI PHILLIPSOVE KRIVULJE

pruža mogućnost vladama da upravljanjem i kontrolom potražnje kratkoročno postižu željenu točku duž krivulje

točno pokazuje koliko se povećavaju cijene zbog željena smanjenja nezaposlenosti i povećanja outputa

KRITIKE PHILLIPSOVE KRIVULJE

vrijedi samo u vrlo kratkim razdobljima

SLAMPFLACIJA

usporedni porast cijena, odnosno inflacija i porast nezaposlenosti

# data[].attributes.body
INERCIJSKA STOPA

stopa inflacije koja je očekivana i prema kojoj potrošači i proizvođači prilagođavaju svoja očekivanja i postupke

TEORIJA INFLACIJE POTRAŽNJE

rast cijena - rast agregatne potražnje

prema teoriji, cijene će rasti kada je agregatna potražnja trajno veća od agregatne ponude pri tekućim cijenama

KLASIČNA TEORIJA INFLACIJE - pri punoj zaposlenosti, porast cijena jednak je porastu količine novca

KEJNZIJANSKA TEORIJA INFLACIJE - inflaciju određuju razina dohotka i veličina rashoda

INFLACIJSKI JAZ - deficit na tržištu dobara, koji je uzrok rastu cijena

TEORIJA INFLACIJE TROŠKOVA

rezultat je rastućih troškova u razdoblju visoke nezaposlenosti i nepotpune iskorištenosti kapaciteta

promatra se kao inflacija cijena koju uvjetuje povećanje plaća iznad razine povećanja proizvodnosti rada

brži rast nominalnih plaća od proizvodnosti pokazatelj je inflacije troškova

TEORIJA STRUKTURNE INFLACIJE

nastala je u manje razvijenim gospodarstvima Južne Amerike

zaostajanje cijelih grana za potrebama gospodarstva povećava njihove cijene

povećanje cijena pojedinih sektora prenijet će se na sve grane = inflacija

strukturnim neusklađenostima u ključnim područjima gospodarstva

ne može ju obuzdati ni monetarna ni fiskalna politika bez znatnijeg smanjivanja zaposlenosti i stope gospodarskog rasta

# data[].attributes.body
državni prihod kojem je izvor inflacija

tiskanjem novca i inflacijom povećava se opća razina cijena, za istu se količinu novca može kupiti manje dobara i usluga

ako dodatno tiskanje novca nema uporište u većoj proizvodnji - u gosp. će biti više novca na raspolaganju

jedina vrsta poreza o kojem se ne glasa u parlamentu i za koji država ne izdaje račun

inflacijski porez je porez za sve koji imaju novca

razlikuje se od države do države i od jednog do drugog razdoblja u kojem se primjenjuje

# data[].attributes.body
najčešće rabljen pokazatelj stagflacije koji se određuje kao zbroj stope nezaposlenosti i stope inflacije

služi za uspoređivanje tekućih ek. situacija u različitim zemljama

veća vrijednost indeksa - zemlja u većim ekonomskim poteškoćama

# data[].attributes.body
računa se na osnovi posebno grupirane liste proizvoda i usluga iz osobne potrošnje nepoljoprivrednih kućanstava i prosječnih cijena na malo te za proizvode i usluge

# data[].attributes.body
mjeri promjene u troškovima za košaricu maloprodajnih proizvoda i usluga

# data[].attributes.body
broj koji pokazuje postotne promjene

prosjek postotnih promjena cijena različitih proizvoda i usluga

najraširenije mjerenje inflacije je pomoću indeksa potrošačkih cijena (CPI)

# data[].attributes.body
razina cijena je ponderirani prosjek cijena različitih proizvoda i usluga u nekom gosp., a izračunava se pomoću indeksa cijena

# data[].attributes.attachment_caption
stopa promjene opće razine cijena u određenom razdoblju mjeri se:

# data[].attributes.body
STAGFLACIJA - istodobno postojanje visoke inflacije i nezaposlenosti

INCESIJA - inflacija u uvjetima recesije

# data[].attributes.body
PREMA INTENZITETU:

1. BLAGA (PUZAJUĆA) - cijene rastu do 4% godišnje

2. UMJERENA - cijene rastu 5-10% godišnje

3. GALOPIRAJUĆA - cijene rastu do 100% godišnje i novac brzo gubi vrijednost

4. HIPERINFLACIJA - cijene rastu 50% i više mjesečno

PREMA DUŽINI TRAJANJA:

1. SEKULARNE -stalno prisutne, nisu zabrinjavajuće, nazivamo ih i stoljetnim inflacijama

2. JEDNOKRATNE - kratko traju

3. KRONIČNE - dugo traju

PREMA VIRULENTNOSTI:

1. AKTIVNE

2. NEAKTIVNE

3. SLOBODNE

4. PRIGUŠENE/KONTROLIRANE

PREMA PREDVIĐANJIMA KRETANJA CIJENA:

1. OČEKIVANA

2. NEOČEKIVANA

PREMA ZEMLJOPISNOM PODRIJETLU:

1. DOMAĆA

2. UVOZNA

# data[].attributes.body
rast opće razine cijena u nekom razdoblju

posljedica inflacije je DEPRECIJACIJA (pad vrijednosti novca/pad kupovne moći)