# data[].attributes.headline
Fyringsøkonomi HF 1 energi og ressourcer på din ejendom

# data[].attributes.subject
Fyringsøkonomi HF 1 energi og ressourcer på din ejendom

# data[].attributes.attachment_link.title
KLIMADAG med fokus på forsøg indenfor landbrugssektoren

# data[].attributes.attachment_link.title
Intro C-kredsløb 2023 m. opgave. Valgfag

# data[].attributes.headline
Energindhold opgave 1 HF energi og energiteknologi

# data[].attributes.subject
Energindhold opgave 1 HF energi og energiteknologi

# data[].attributes.attachment_link.title
Katalysatorer og inhibitorer | Kemi B - Reaktionskinetik 5

# data[].attributes.attachment_link.title
Katalysator forsøg: Mentos som katalysator

# data[].attributes.attachment_link.title
Futurama - Global Warming or: None Like it Hot!

# data[].attributes.headline
Læringsmål for grøn energi og helhedsforståelse udviklet i forløbet

# data[].attributes.subject
Læringsmål for grøn energi og helhedsforståelse udviklet i forløbet

# data[].attributes.headline
Video om, hvordan man anvender biokul i kompost.

# data[].attributes.subject
Video om, hvordan man anvender biokul i kompost.

# data[].attributes.attachment_link.title
Biochar Workshop Part 1, How to Make Biochar

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kilder

Vi henter det meste af informationerne til energisektionen fra nedenstående kilder, og de er også gode steder at søge efter yderligere information, hvis du vil have mere baggrundsinformation, end der er plads til på denne hjemmeside.

# data[].attributes.attachment_link.description
Vi henter det meste af informationerne til energisektionen fra nedenstående kilder, og de er også gode steder at søge efter yderligere information, hvis du vil have mere baggrundsinformation, end der er plads til på denne hjemmeside.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Den 30. oktober 2020 holdt Rådet for Grøn Omstilling webinar om biogas og pyrolyse af husdyrgødning og organiske restprodukter fra byerne. Disse behandlingsformer sikrer produktion af vedvarende energi (biogas) og et restprodukt, der er velegnet som både kulstoflager, jordforbedring og tilførsel af næringsstoffer til afgrøderne. Desuden kan det medvirke til en bedre fordeling af næringsstoffer, så vi undgår overgødning nær husdyrbrugene, samtidig med at planteavlere kan stoppe import af kunstgødning. Notatet gennemgår både præsentationer og debat på webinaret.

Notatet kan downloades her

# data[].attributes.attachment_link.title
Notat: Biogas og pyrolyse - et holistisk syn på VE-produktion, jordkvalitet og recirkulering af fosfor

# data[].attributes.attachment_link.description
Den 30. oktober 2020 holdt Rådet for Grøn Omstilling webinar om biogas og pyrolyse af husdyrgødning og organiske restprodukter fra byerne. Disse behandlingsformer sikrer produktion af vedvarende energi (biogas) og et restprodukt, der er velegnet som både kulstoflager, jordforbedring og tilførsel af næringsstoffer til afgrøderne.

# data[].attributes.body
Kilde: Nature energy

# data[].attributes.attachment_link.title
Biogas - Landbrugets Energibidrag: Biogas for dummies

# data[].attributes.attachment_link.description
Biogas er et hot emne for tiden, men hvad er det egentlig for noget? Anders og Mads skal lære en masse om emnet, så de har inviteret en lang række eksperter i studiet. I første episode er Ole Hvelplund, administrerende direktør hos Nature Energy, og Bruno Sander Nielsen, faglig direktør hos Biogas D…

# data[].attributes.attachment_link.description
Listen to this episode from Grøn omstilling og bæredygtighed til undervisning on Spotify. Hvad er "Power To X" og hvordan spiller det en stor rolle i den grønne omstilling? Vi ser nærmere på udviklingen sammen med David Dupont-Mouritzen fra CIP, som er Project director for HØST projektet i Esbjerg.

# data[].attributes.attachment_link.description
Listen to this episode from Grøn omstilling og bæredygtighed til undervisning on Spotify. Denne episode omhandler biogas, hvad er det, hvordan det kan anvendes, relationen til grøn omstilling og hvordan fremtidsudsigterne ser ud.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
På Brobak Landbrug i Vrå ved Hjørring er der griseproduktion, planteavl og biogasanlæg. Nu bygges Danmarks hidtil største pyrolyse-anlæg på landbruget.

Daniel Overgaard Pedersen, ejer af BB Biogas (tv) og Peder Riis Nickelsen, direktør i Stiesdal SkyClean (th) på Brobak Landbrug i Vrå nær Hjørring. Foto: Stiesdal SkyClean

Daniel Overgaard Pedersen er bestyrelsesformand og medejer i BB Bioenergi i Vrå. Her bygges et nyt SkyClean-pyrolyseanlæg fra Stiesdal SkyClean A/S med en effekt på 20MW på hans landbrug, og det forventes at stå klar om kun et år.

- Vi har en utrolig masse restfibre fra vores biogasanlæg. De passer rigtig godt ind i pyrolyseteknologien. Så for to år siden blev jeg gjort opmærksom på, at Stiesdal havde et pyrolyse-projekt i støbeskeen, siger han og fortsætter:

- Jeg kontaktede dem, og de var hurtige til at komme op og besøge mig. Lige som jeg, kunne de også lynhurtigt se, at der var potentiale i det her, fortæller Daniel Overgaard Pedersen.

Solidt grundlag

Daniel Overgaard Pedersen forklarer, at der er en masse overskudsmateriale fra Biogasanlægget - og det kan bruges på pyrolyseanlægget. Koblingen mellem biogasanlægget og pyrolyseanlægget optimerer på den måde bæredygtigheden.

Samtidig kører biogasanlægget meget på halm. Det gør, at der er enorme mængder af fibre fra biogasanlægget, og det skal pyrolyseanlægget også bruge.

- Jeg ved, at vi er blandt dem, som har flest separerede fibre i Danmark, og pyrolyse-anlæg skal bare bruge nogle enorme mængder, siger Daniel Overgaard Pedersen.

SkyClean-anlægget i Vrå vil årligt kunne behandle 40.000 tons restfibre fra biogasanlægget.

Samarbejdspartnerne tager her det første spadestik til pyrolyse-anlægget. Foto: Stiesdal SkyClean

Vedvarende interesse

Landmanden havde forhåndskendskab til og interesse i pyrolyse, og han har fulgt udviklingen inden for området i omkring et årti. Det, der manglede, var, at det skulle give mening at forsøge det rent kommercielt.

- Da jeg blev agrarøkonom handlede mit afslutningsprojekt om pyrolyse. Dengang fik jeg en interesse og forståelse for de muligheder, der er i det, siger Daniel Overgaard Pedersen og fortsætter:

- Siden har jeg løbende holdt mig opdateret på det. Der har længe været viden om pyrolyse, men der har bare ikke været mulighed for noget kommercielt.

Trækker på rig erfaring

Forventningerne til Stiesdal er store. Daniel Overgaard Pedersen er ikke i tvivl om, at den store organisation kan løfte opgaven.

- Der er et stort tilskud til projektet, og der er en stærk økonomi. De har hevet mange erfarne udviklere fra blandt andet vindmølleindustrien ind, siger han og fortsætter:

- Det kører professionelt og med en meget høj hastighed. Hvis pyrolyse skal udvikles, så er det nok Stiesdal, der kommer først i mål med noget, der fungerer, spår Daniel Overgaard Pedersen.

Det kører professionelt og med en meget høj hastighed. Hvis pyrolyse skal udvikles, så er det nok Stiesdal, der kommer først i mål med noget, der fungerer

Daniel Overgaard Pedersen

# data[].attributes.attachment_link.description
På Brobak Landbrug i Vrå ved Hjørring er der griseproduktion, planteavl og biogasanlæg. Nu bygges Danmarks hidtil største pyrolyse-anlæg på landbruget.

# data[].attributes.headline
Idekatalog_hvordan kan man styrke elevernes helshedsforståelse af grøn energi på individ/husstandsniveau, bedrifts- og samfundsniveau.

# data[].attributes.subject
Idekatalog_hvordan kan man styrke elevernes helshedsforståelse af grøn energi på individ/husstandsniveau, bedrifts- og samfundsniveau.

# data[].attributes.attachment_link.title
Se hvordan landbruget kan levere vedvarende energi

# data[].attributes.attachment_link.title
Landbruget er innovativt | Energiforsyning fra landmanden

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Sig efter mig: Py-ro-ly-se. Pyrolyse. Det nye dyr i den klimapolitiske åbenbaring. Det enkelttiltag, der skal sikre allermest reduktion i regeringens udspil til klimaplan for landbruget: to millioner ton CO2-reduktion ud af en samlet ønsket reduktionsindsats fra erhvervet på 7,1 million ton i 2030. Tre gange så meget som den næststørste bidragyder i landbrugsudspillet: udtagning af kulstofrige lavbundsjorde, der ifølge regeringen blot kan give 0,63 millioner ton CO2-reduktion.

Repræsentanter for blandt andet landbruget, skovbruget og brændstofbranchen har sammen med flere involverede forskere kaldt pyrolysen "den næste grønne gamechanger". Landbrug & Fødevarer siger, at teknologien i sig selv kan klare over halvdelen af landbrugets klimaudfordring. Nogle af forskerne bag siger sågar hele udfordringen.

Alligevel ved de færreste i en bredere offentlighed, hvad pyrolyse er. Og med god grund. Pyrolyse som praktisk dansk klimaværktøj spiller i dag ingen rolle. Som CO2-dæmpende klimaværktøj er teknologien "på nuværende tidspunkt langtfra opskaleret tilstrækkeligt", fastslår Klimarådet, der skønner den mulige reduktion i 2030 til 1,2-1,5 millioner ton CO2.

Andre mener, at pyrolyse sikkert kan være udmærket i sig selv, men at det overordnet er en tvivlsom klimastrategi at gøre dansk landbrug stedse mere teknologisk komplekst, kapitalintensivt og dermed sårbart.

Men hvad er det da, py-ro-ly-se?

Lige til højrebenet

Den grundlæggende proces er gammelkendt og brugt i en række andre sammenhænge. Ordet pyrolyse kommer af græsk 'pyr', ild, og 'lysis', at spalte. Ved opvarmning til temperaturer på 600-700 grader under iltfri forhold kan man spalte kulstofbindinger i højmolekylære organiske stoffer og som resultat få mindre, kulstofholdige molekyler plus pyrolysegasser. Termisk forgasning kaldes det også. Faktisk er det måden, man laver trækul på.

I landbruget ender meget halm i dag med at blive nedmuldet i jorden, hvorfra indhold af kulstof under forrådnelsen gradvist siver op i atmosfæren som drivhusgassen CO2. Tilsvarende ender biomasse-CO2 i atmosfæren, når biogas forbrændes. Hvis man i stedet kan binde denne CO2 på en måde, så den ikke når atmosfæren, kan klimabelastningen reduceres mærkbart. I praksis vil der være tale om at trække CO2 ud af atmosfæren, fordi man permanent deponerer CO2, som planterne under væksten har optaget fra luften.

Det er det, pyrolyseprocessen går efter: at binde 15-50 procent af kulstofindholdet i halm og andre rester såsom træflis, dybstrøelse og restfibre fra biogasanlæg i såkaldt biokul og samtidig få udskilt pyrolysegas - en blanding af brint og metan - samt bioolie, der kan anvendes til henholdsvis opvarmning og til fremstilling af flydende transportbrændstof. Konkret skal halm omdannes til halmpiller, som sendes igennem et pyrolyseanlæg for at resultere i sorte piller af biokul, der så kan spredes på markerne. I dette biokul vil CO2 være bundet i 500-1.000 år, vurderer fagfolk.

"Det ligger lige til højrebenet," siger en af de aktive forskere, Jesper Ahrenfeldt, seniorforsker ved DTU Kemiteknik, i en video om løsningen, som Landbrug & Fødevarer har produceret.

"Teknologien er der. Det er ikke rocket science."

Landbrug & Fødevarer er sammen med SEGES, DTU og firmaet Stiesdal involveret i projektet SkyClean, der arbejder på at bringe teknologien op i storskala på rekordtid.

"Ny teknologi kan halvere landbrugets klimaaftryk og gøre flybrændstoffet klimaneutralt," lød budskabet, da projektsamarbejdet blev præsenteret i 2019.

Samarbejdspartnerne vurderer således, at teknikken kan reducere dansk landbrugs udledning af drivhusgasser med, hvad der svarer til syv mio. ton CO2 i 2030, over halvdelen af landbrugets samlede udledninger i dag og godt tre gange så meget som regeringens skøn.

Teoretisk har SkyClean potentiale til at fjerne hele 12 millioner ton CO2, svarende til landbrugets totale klimabelastning, fortæller projektets hjemmeside.

Foreløbig kører DTU et forsøgsanlæg på 0,2 megawatt på Risø, et demonstrationsanlæg på to megawatt skal etableres i år efterfulgt af et egentligt produktionsanlæg på 20 megawatt til forventet konstruktionsstart i 2022. Fra 2027 er SkyClean-visionen at tilføje ny pyrolysekapacitet på 600 megawatt om året, således at mere end 100 anlæg i 2030 kan muliggøre den massive CO2-reduktion på syv mio. ton i 2030.

Usikkert potentiale

Om alt det er realistisk, er der delte meninger om. Regeringens reduktionsskøn på to millioner ton bygger på et notat fra Institut for Agroøkologi på Aarhus Universitet.

Her siger professor Jørgen E. Olesen, at alle estimater på dette område er "underlagt en betydelig grad af usikkerhed".

"Jeg tror, vores skøn er nogenlunde ædrueligt, men i virkeligheden er der jo ingen, der ved det. Det forudsætter vilje, og at der investeres i det."
- Parterne bag SkyClean-projektet siger, at pyrolyse kan levere en reduktion svarende til halvdelen af landbrugets udledninger?
"Det kommer aldrig til at ske, fordi den biomasseressource, som projektet opererer med - al dansk halm plus lidt ekstra - ikke vil være der i virkelighedens verden. Klimarådet har ret i, at der er konkurrence om disse ressourcer," siger Jørgen E. Olsen.

Hos Landbrug & Fødevarer siger til gengæld viceformand Thor Gunnar Kofoed, at Klimrådets relativt beskedne vurdering af pyrolysepotentialet - 1,2-1,5 mio. ton - er "ubegrundet".

"Der er masser af biomasse. Der er rigeligt," siger han og nævner som eksempel, at der i områder med stor husdyrtæthed de næste ti år bliver behov for at håndtere betydelige mængder afgassede gyllefibre, som meget passende kan gå ind i kommende pyrolyseanlæg.

"Hvordan gør man så? Det er der ingen, der ved. Jeg er bange for, at politikerne laver nogle rigide ansøgningsregler, som man skal søge tilskud efter. Det bliver en tung proces, der ikke passer til, at der kommer til at ske så meget innovation de næste to-tre år. Inden man får skrevet en bekendtgørelse, vil reglerne være forældet. Det går så hurtigt lige nu, og den innovationskraft må man ikke slå ihjel politisk," siger viceformanden.

Han anbefaler derfor en bonusordning til de af projekterne, der kan levere.

"Der er fem-seks basismodeller for pyrolyse i dag. Nogle af dem virker, andre vil vise sig ikke at virke, og de må luges bort. Kan de ikke levere varen, må de lukke ned," mener Thor Gunnar Kofoed.

På det punkt er professor i energiplanlægning ved Aalborg Universitet Brian Vad Mathiesen enig.

"Der er ingen tvivl om, at teknologien er lovende på lidt længere sigt. Men jeg er skeptisk over for, hvis man siger, at pyrolyse og biokul skal sikre en meget stor del af landbrugets CO2-reduktion i 2030. Jeg anbefaler en flerstreget strategi, hvor vi har flere værktøjer i gang, og hvis pyrolysen så viser sig at være meget effektiv og kan opskaleres hurtigere end ventet, så kan man skrotte nogle af de andre tiltag."

Brian Vad Mathiesen påpeger som Klimarådet, at der ikke blot kan være konkurrence om anvendelsen af den tilgængelige biomasse - der kan også forventes konkurrence om anvendelsen af den CO2 fra biomassen, som kan indfanges med nogle af de nye teknologier under udvikling.

"Det er et meget komplekst billede, der tegner sig," siger han.
- Skal man lade de frie innovationskræfter og markedet afgøre, hvad der sker, eller skal man lave en kortlægning af biomasseressourcen og en samlet plan for, hvordan den bør udnyttes?
"Ja til begge dele. Vi taler om markeder, der ikke er indrettet endnu. Det er demonstration, opskalering og industrialisering, der afgør, hvad der kommer til at dominere i 2030. Men derfor bør man alligevel lave planer for nogle udviklingsspor, der sikrer 70 procentmålet i 2030. De planer skal både være ret konkrete og fleksible, for vi ved ikke, hvad der lykkes og kommer til at dominere. Vi har brug for mere end blot et tal for, hvor mange ton CO2, der for eksempel skal fanges med pyrolyse i 2030."

Negative virkninger?

I et nyligt svar til Folketingets Miljø- og Fødevareudvalg citerer fødevare- og landbrugsminister Rasmus Prehn (S) Landbrugsstyrelsen for, at "biokul dækker over mange forskellige produkter med forskellig klimaeffekt".

"Ligeledes er mængden af biokul, der tilføres marken, og hvordan pyrolysen udføres, afgørende for den klimaeffekt, der kan tilskrives biokul som virkemiddel ... De negative virkninger af at sprede biokul på marken vil afhænge af inputtet til pyrolysen, og hvordan pyrolysen udføres. Der kan i øvrigt være udfordringer med tungmetaller og tjærestoffer."

"Landbrugsstyrelsen har ikke kendskab til studier af de økotoksikologiske effekter og kan derfor ikke sige noget om påvirkninger af at tilføre biokul på markerne på længere sigt," hedder det i Rasmus Prehns svar.

Ifølge SkyClean vil projektets pyrolyseproces nedbryde indhold af antibiotika, pesticider, hormonlignende stoffer og mikroplastik i den anvendte biomasse.

Thor Gunnar Kofoed siger, at også tungmetaller kan filtreres ud af biokullet.

"Det her rummer så mange muligheder og perspektiver. Fantasien er ikke engang kommet så langt, at vi kan sige, hvad vi præsenteres for i 2030, hvis vi virkelig sætter gang i dette spor," siger Landbrug & Fødevarers viceformand.

Presset på landmanden
- Pyrolysen er kun en af de nye teknologier, der indgår i kataloget over mulige veje til klimamålet, som skal lægges oven i alle de andre komplekse opgaver, dagens landmænd står med. I dag handler det ikke så meget om at kunne passe en ko, men om at skule leve op til alle mulige andre krævende udfordringer. Er det ikke blevet et meget barsk erhverv at være i og meget langt fra for eksempel byboers billeder af landmandsliv?
"Det har du fuldstændig ret i. Det at være landmand i dag går lige fra nærmest at være dyrlæge over at vide noget om natur og biodiversitet til at kunne teknikken i en traktor eller såmaskine. Det handler om autostyring, telekommunikation, infrarødt sensorudstyr til markerne, gødningsstyring, grisens klimaaftryk i forhold til fodringen ... Nu kommer så også pyrolysen."

"Landmænd har måske ikke uddannelse til alt dette, men de har en drivkraft og et praktisk syn på tingene, som gør, at når først de har forstået, hvad de skal nå, så gør de det."

Thor Gunnar Kofoed mener, det er en vej, landbruget er nødt til at gå, i en verden hvor der bliver stadig flere munde at mætte, og hvor landbrugsarealer skrumper.

"Og landmændene er klar til det," siger han.
- Men ikke alle landmænd kan være med. Der lukker jo danske landbrugsbedrifter hele tiden?
"Det kan du ikke undgå. Der er landmænd, der ikke er heldige eller dygtige nok, og så må de finde noget andet at lave. Man skal ikke holde hånden under landmanden af den grund."

Hos Økologisk Landsforening efterlyser man mere viden om, hvad tilførsel af biokul kan betyde for jordens frugtbarhed, og hvad for eksempel et indhold af tungmetaller og andre forureninger kan betyde. Man er som sådan ikke grundlæggende kritisk over for pyrolyseteknologien, men man ser det ikke som et specielt fokuspunkt.

"Økologien handler om, hvordan vi forvalter vores arealer på ansvarlig vis, om samspillet mellem jord og planter, om at forstå økosystemer. Så vi bruger ikke en masse ressourcer på at tænke på ny teknologi som en vej," siger Sybille Kyed, landbrugs- og fødevarepolitisk chef i Økologisk Landsforening.

"Vi har omkring regeringens klimaudspil for landbruget advaret om risikoen for 'en teknologisk sovepude'. Kataloget af nye teknologier bruger man til at fortsætte den praksis, man har gang i nu, og det vil ikke bringe os langt nok. Vi står jo ikke kun med en klimakrise, men også med eksempelvis at sikre plads nok til natur, så der er behov for en mere grundlæggende ændring af landbrugs- og fødevaresystemet. Vi er nervøse for, at satsningen på teknologi forsinker erkendelsen af det og viljen til at handle på det," siger Sybille Kyed.

Hun minder om, at den højteknologiske vej fordrer, at landmanden binder mere kapital i produktionsapparatet via for eksempel 30-årige lån og dermed bliver mere fastlåst og mindre omstillingsparat.

"Hvis der går ti år med at udvikle nogle af de nye teknologier, og man derefter via lånebaseret finansiering er bundet i op til 30 år, så kan der blive tale om 40 års forsinkelse med mere grundlæggende omstillinger," siger Sybille Kyed.

Ifølge regeringens udspil til klimaaftale for landbruget vil man "afsætte 222 millioner kroner til forskning og udvikling af nye teknologier som eksempelvis pyrolyse" samt tilsætningsstoffer til foder og håndtering af gylle og gødning med et samlet teknisk reduktionspotentiale i 2030 på fire millioner ton CO2.

"Regeringen vil fremlægge en strategi for, hvordan de tekniske reduktionspotentialer kan realiseres," hedder det i udspillet til de politiske forhandlinger, som netop er indledt.

# data[].attributes.attachment_link.title
Med pyrolyse og biokul vil landbruget klare den halve klimaudfordring. Men hvad er det?

# data[].attributes.attachment_link.description
Ved den såkaldte pyrolyseproces, kendt fra blandt andet fremstilling af trækul, kan halvdelen af landbrugets udledninger af drivhusgasser neutraliseres, mener Landbrug & Fødevarer. Også i regeringens udspil til klimaaftale er pyrolyse det vigtigste tiltag. Er det klogt at satse så stærkt på en teknologi under udvikling, spørger nogle.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Halmrester, gyllefibre og dybstrøelse (det materiale, dyr står på i stalde, red.) kan indgå som vigtige ingredienser i en central klimaløsning for landbruget. Det blev understreget, da regeringen i foråret fremlagde sit klima- og landbrugsudspil Grøn Omstilling af Landbruget. Løsningens teknologiske omdrejningspunkt er pyrolyse. Ved pyrolyse opvarmes biomassen med meget kraftig varme i et iltfattigt miljø, så materialet forkuller. Fremstillingen af forkullet biomasse, også kaldet biokul, er en nem og billig måde at fange og lagre CO 2 på, forklarer Ulrik Birk Henriksen, seniorforsker ved DTU Kemiteknik.

"Fangsten sker, når planterne optager kulstoffet fra atmosfæren under fotosyntesen. Det første skridt i lagringen sker, når planterester gennemgår en pyrolyse og bliver til biokul. Ved pyrolyse bindes op til 50 pct. af kulstoffet fra den oprindelige biomasse i biokullet. Andet skridt i lagringen er, når biokullet spredes på landbrugsjord, og fordi biokul nedbrydes meget langsomt, kan vi potentielt lagre atmosfærens CO ₂ i op til flere hundrede år," siger Ulrik Birk Henriksen.

"Med pyrolyse kan vi decideret fjerne og lagre CO2 fra atmosfæren på en meget billig måde."

Han tilføjer, at forskere fra Aarhus Universitet har vist, at biokullet gør yderligere nytte i jorden, da det både har en gødende effekt og forbedrer jordstrukturen. Desuden nedbryder pyrolyse også uønskede stoffer som mikroplast, hormoner samt medicin- og pesticidrester, som er havnet i biomassen.

En vej til fossilfrie brændstoffer

Ulrik Birk Henriksen har sammen med sin tidligere kollega Jesper Ahrenfeldt arbejdet med pyrolyse gennem mange år på DTU, og nu er samarbejdet rykket over i SkyClean, hvor Ahrenfeldt i dag er ansat. Bag SkyClean står Stiesdal Fuel Technologies med Henrik Stiesdal i spidsen, der investerer i en opskalering af pyrolyseanlægget for at accelerere udviklingen af teknologien, der kan reducere landbrugets CO ₂-udledning.

Visionen for pyrolyseteknologien er større end fangst og lagring af CO ₂. For ved pyrolyse opstår der ud over biokul også gas, som kan udnyttes på flere måder. Den enkleste anvendelse er at afbrænde gassen for at producere strøm og varme. Men pyrolysegassen kan også udnyttes til fremstilling af metanol, og det er også muligt at udskille tjærestofferne fra pyrolysegassen og opgradere dem til olie, som man så kan raffinere yderligere og fremstille flydende brændstoffer af til f.eks. fly.

"På den måde kan vi ved hjælp af pyrolyse erstatte fossile brændstoffer. Dog ligger løsningen stadig nogle år ude i fremtiden, for det kræver yderligere forskning og udvikling. Men vi er i fuld gang med at arbejde på det," siger Ulrik Birk Henriksen, der tror, at denne del af teknologien kan være på plads inden 2030.

Forskeren tager det roligt, da talen falder på de kritiske røster, der mener, at der slet ikke er biomasse nok til, at pyrolyse kan blive en væsentlig måde at mindske atmosfærens CO ₂-indhold på.

"Her i landet er der masser af overskudsbiomasse i landbruget. Det har vi regnet på. Men det er jo rigtigt, at biomasse er en knap ressource, så den skal bruges hensigtsmæssigt, og det mener vi, at dette er. For med pyrolyse kan vi decideret fjerne og lagre CO ₂ fra atmosfæren på en meget billig måde," siger Ulrik Birk Henriksen.

I regeringens udspil til grøn omstilling af landbruget lægges der op til en samlet CO ₂-reduktion i landbruget på i alt 7,1 mio. tons CO ₂-ækvivalenter i 2030. Her tegner pyrolyseteknologien sig for det største bidrag, da pyrolyse ifølge regeringens regnestykke kan sikre Danmark en reduktion på i alt 2 mio. tons CO ₂-ækvivalenter.

Sådan kan pyrolyse bruges til fangst og lagring af CO₂
Illustrationer af Claus Lunau
Når landbrugets overskudsbiomasse som f.eks. halm, gyllefibre og dybstrøelse bliver opvarmet til 5-600 °C i et iltfattigt miljø (pyrolyse), opstår to produkter: biokul og pyrolysegas. Der skal bruges en smule energi til at starte pyrolysen, da det ellers er et lukket kredsløb, der ikke kræver yderligere energitilførsel. DTU's pyrolyseteknologi kræver kun 5 pct. af den energi, der udvindes, for at køre.

Op mod halvdelen af biomassens kulstof bliver 'fanget' i biokullet, der kan spredes ud på markerne, hvor kullet har jordforbedrende egenskaber. Kulstoffet, som biomassen ved hjælp af fotosyntese har optaget fra atmosfæren, da den var i planteform, kan lagres i jorden i hundredvis af år.

Pyrolysegassen kan udnyttes til fremstilling af metanol, eller man kan udskille tjærestofferne fra gassen og opgradere dem til olie. Olien kan man så raffinere yderligere og fremstille flydende brændstoffer af til f.eks. fly. Dette kræver brint, som man kan fremstille ved hjælp af vedvarende energi som vindenergi.

Pyrolysegassen kan også afbrændes for at producere varme og strøm.

# data[].attributes.attachment_link.title
Sådan kan landbruget fange og lagre CO2 - DTU

# data[].attributes.attachment_link.description
Med pyrolyse kan halm og gylle opvarmes kraftigt og blive til biokul og gas. Kullet kan spredes på marker og lagre en del af biomassens CO2 i hundredvis af år. Gassen kan udnyttes til el- og varmeproduktion eller opgraderes til flybrændstof.

# data[].attributes.attachment_link.title
Senest i 2050 skal Danmark ikke udlede flere drivhusgasser. Klik her

# data[].attributes.attachment_link.description
Vi skal begrænse udledningen af CO2. Et pyrolyseanlæg omdanner ved høje temperaturer restprodukter som træflis og halm til varme. Klik her

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
A Reactor (or more specifically a chemical reactor) is a vessel designed to contain and control (chemical) reactions.

A Pyrolyser is a reactor designed for thermal decomposition of biomass in a limited oxygen environment (= pyrolysis).

A Gasifier is a reactor in which air is intentionally injected into the feedstock. Part of the feedstock is burned to produce a relatively clean pyrogas. A gasifier usually operates at a higher temperature than a pyrolyser.

A Stove is an enclosed space in which fuel is burned to provide heating, either to heat the stove itself and the space in which it is situated, or to heat items placed on the stove.

A Kiln is a kind of oven, a thermally insulated chamber,that produces temperatures sufficient to complete some process, such as drying, or chemical change. A kiln may be internally or externally heated.

A Retort is an airtight vessel in which substances are externally heated, usually producing gases to be collected in a collection vessel, or for further processes.

Batch Pyrolysers are simple low-cost devices that are filled with biomass, run to completion and then emptied.

Basic batch stoves, retorts and kilns are often used for small-scale manufacture of biochar, and also for larger scale production of fuel- or process-charcoal (eg for reducing metals).

Continuous Pyrolysers are devices where biomass is fed into one end while biochar is continuously discharged from the other.

Continuous devices are more complex and expensive, but can provide:

more production from a given amount of equipment and labour

more control over the process conditions of the biochar

lower emissions

# data[].attributes.attachment_link.title
Choosing a biochar reactor to meet your needs

# data[].attributes.attachment_link.description
A Reactor (or more specifically a chemical reactor) is a vessel designed to contain and control (chemical) reactions. A Pyrolyser is a reactor designed for thermal decomposition of biomass in a limited oxygen environment (= pyrolysis). A Gasifier is a reactor in which air is intentionally injected into the feedstock.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
L&F er sammen med en række aktører med i et projekt, der har potentiale til at nedbringe klimaudledningen markant i landbruget og transporten, herunder flytrafikken.

Denne artikel vil gøre dig klogere på landbrugets kamp mod klimaforandringerne, den konkrete teknologiproces bag pyrolyseteknologien, og hvad der skal til for at få udrullet teknologien.

Danmark og verden står over for en kæmpe opgave med at indfri sine klimamålsætninger. Teknologier, der kan sikre fangst og lagring af COlandbrugsaftalen, hvor der er en ambition om, at pyrolyseteknologien årligt skal reducere udledningen med 2 mio. ton CO ₂ (CCS), bliver en vigtig brik i indfrielsen af de klimapolitiske mål. Ikke mindst i ₂ e i fødevareerhvervet i år 2030.

Den grønne omstilling handler om ambitioner og visioner. Danmark har skabt en førerposition indenfor grønne klima-, miljø- og energiløsninger, dels ved, at samfundet sikrede langsigtede rammevilkår, dels ved, at forskning og udvikling sker i tæt samspil med industrien. Fremadrettet er det vigtigt, at Danmark satser på pyrolyseteknologien blandt flere lovende teknologier.

Klimaspørgsmålet er ét af de punkter, som står højst på den politiske dagsorden i Danmark og verden - og vil være det i mange år frem. Flyrejser og landbrug bliver i klimadebatten ofte fremhævet som de største klimasyndere. Men verdens befolkning skal stadig brødfødes, og selvom klimaskam er blevet et koncept, er flytransporten kommet for at blive. Hvis vi vil bekæmpe klimakrisen, og sikre en global temperaturstigning på maksimalt 1,5 grader må vi finde nye løsninger.

En af de løsninger landbruget kan bidrage med, er at bruge overskudshalm eller restfibre fra biogas til at lave biokul og grønne PtX-løsninger.

Danmarks væsentligste bidrag som nation er at komme med fornuftige klimaløsninger, der kan bidrage til at reducere udledningen i Danmark og samtidig være et forbillede for resten af verden. Og klimaløsningerne må ikke føre til, at fødevareerhvervet begrænses i at udvikle sig eller øge sin produktion.

Flere pyrolysevirksomheder er i gang

Vi er godt på vej. Stiesdal A/S, der har udviklet SkyClean-teknologien, og virksomhederne Dall Energy ApS og Frichs Pyrolysis ApS har i 2022fået grønt lys fra Energistyrelsen til at sætte gang i pyrolyseprojekter, der skal bidrage til drivhusgasreduktioner i landbruget, samtidig med at der produceres grøn energi. Tilsammen modtager projekterne 194 mio. kr. fra Pyrolysepuljen, der er målrettet udvikling af teknologier, der skal fremme grøn omstilling af dansk landbrug.

Stiesdal SkyClean A/S har allerede demonstreret effektiv pyrolyse i et 2 MW demoanlæg. Med støtte fra Pyrolysepuljen vil virksomheden og dens partnere i SkyClean Scale-up-projektet nu bygge det første pyrolyseanlæg i kommerciel størrelse med en effekt på 20 MW. Målet er at opnå en effektiv og økonomisk klimateknologi for dansk landbrug. Det sætter en tyk streg under, at gode kræfter er ved at have færdigudviklet og afprøvet teknologien i storskala. Det viser en udviklende vej mod at indfri klimamålsætningerne i landbrugsaftalen.

Det er Landbrug & Fødevarers håb, at man fra politisk side er villig til at gå forrest og vil afsætte tilstrækkelige midler til at få gennemtestet og modnet teknologien. Et potentiale med en kæmpe gevinst - ikke bare i Danmark, men på verdensplan, hvis det kan realiseres og rulles ud.

Stort klimapotentiale med pyrolyse

Klimaudledningen mindskes konkret ved, at halvdelen af kulstoffet fra landbrugets overskudshalm og rest-fibrene fra biogasanlæggene ikke havner i atmosfæren som CO ₂, men i stedet bindes i biokul. Samtidigt kan der skabes grønne PtX-løsninger til bl.a. transportsektoren.

Pyrolyse har potentiale til at kunne give en reduktion i klimaudledningerne på 6-7 mio. tons CO ₂ e, hvilket svarer til ca. en halvering af landbrugets klimaaftryk. En så stor reduktion kræver, at f.eks. alt resthalm og alle biogasrestfibre anvendes - det er selvfølgelig ikke realistisk, men det viser hvor stort potentialet for teknologien er.

For at minimere klimaudledningen fra landbruget er det centralt at binde kulstoffet i jorden. Planter består for en stor del af kulstof, som de får i form af CO ₂ fra atmosfæren. Når planterne vokser om foråret, falder CO ₂-indholdet i atmosfæren, fordi en del af kulstoffet bindes i planterne. Når planterne taber bladene eller dør om efteråret, rådner plantematerialet, og så går kulstoffet tilbage til atmosfæren igen som CO ₂. Det sker også når overskudshalmen nedpløjes, og når restfibre fra biogas, der er udvundet fra gylle, forbrændes i motorer eller i gasfyr. Med pyrolyse vil forrådnelsen af plantemateriale som halm dog ikke ske, da plantematerialet og restfibre fra biogas ikke når til en forrådnelsesproces, men i stedet bliver pyrolyseret.

Pyrolyseteknologien sikrer, at halvdelen af kulstoffet fra landbrugets overskudshalm og restfibre fra biogas ikke går tilbage til atmosfæren. Når biomasse, som f.eks. halm, omdannes til gas og olie i en pyrolyseproces giver den et restprodukt, som kaldes for biokul, biokoks eller biochar. I stedet for at kulstoffet går tilbage til atmosfæren, så bindes det i biokul og omsættes ikke til CO ₂ de næste 500 - 1000 år. Med den nye metode vil 50 % af kulstoffet være bundet i jorden, og biokullene kan derfor bruges til at øge landbrugsjordens frugtbarhed og som gødning. Det skyldes, at det øgede kulstof i jorden er med til at fastholde næringsstoffer i jorden, og bremser nogle af de processer, der medfører udvaskning og gasformige tab af kvælstof.

For hvert klimavirkemiddel beregner man en økonomisk CO ₂-skyggepris ud fra de samfundsøkonomiske omkostninger og reduktionen i udledningen af drivhusgasser angivet som kr. per ton reduceret CO ₂ e.

EA Energianalyse har udarbejdet en ny rapport indeholdende en vurdering af den samfundsøkonomiske skyggepris ved pyrolyse. Analysen viser, at eksempelvis SkyClean-pyrolyseteknologien kan levere en meget stor klimareduktion til en samfundsøkonomisk omkostning, der er lavere end andre klimaalternativer. Samfundsøkonomisk er der god rationale i at give tilskud til fangst og lagring af CO ₂ (CCS) og et markedstræk på energiprodukterne fra pyrolyseteknologien.

Opdateret august 2022.

# data[].attributes.attachment_link.title
Ny pyrolyseteknologi kan halvere landbrugets klimaaftryk

# data[].attributes.attachment_link.description
L&F er sammen med en række aktører med i et projekt, der har potentiale til at nedbringe klimaudledningen markant i landbruget og transporten, herunder flytrafikken.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Med en ny energi- og klimapodcast sætter Green Power Denmark og erhvervsmediet Business Review sammen med virksomheder i energibranchen og eksperter fokus på morgendagens grønne udfordringer og løsninger.

K limakrisen buldrer afsted. Juli blev den varmeste måned nogensinde målt, og vi er langt fra målet om at holde klodens temperaturstigning under 1,5 grader. Samtidig befinder vi os i usikre tider. Der er krig i Europa, og vi har lige været igennem en energikrise, som måske vender tilbage til vinter.

På det bagtæppe lancerer Green Power Denmark og erhvervsmediet Business Review en energi- og klimapodcast, som går i luften tirsdag den 29. august. Her vil Green Power Denmarks adm. direktør Kristian Jensen hver uge sammen med virksomheder i energibranchen og eksperter diskutere, hvordan vi får skabt morgendagens energisystem, der leverer grøn, sikker og billig energi. Der vil blandt andet være fokus på udfordringerne i den grønne industri, udbygningen af grøn energi på land og til vands, Power-to-X og den elinfrastruktur, der binder hele den grønne omstilling sammen.

- Energi og klima er højt på dagsordenen. Som organisation vil vi hele tiden teste nye veje for, hvordan vi kan skabe en faglig og saglig debat om de grønne udfordringer og løsninger. Vi har i dag en stærk portefølje af skriftlige medier, herunder et stærkt brand på sociale medier og et nyhedsbrevsunivers i topklasse. Podcast-mediet er absolut ikke nyt, men nyt for os. Vi håber på, at folk vil lytte med i bilen, på cykelturen eller gåturen og blive klogere, siger Thomas Aarestrup Jepsen, direktør for Public Affairs og Kommunikation i Green Power Denmark.

I første omgang er der tale om 10 afsnit. Podcasten kan hentes gratis bl.a. via Spotify og Apple Podcast.

- Vi ønsker med erhvervsmediet Business Review at sætte fokus på aktuelle agendaer, som er vigtige for både erhvervslivet og samfundet i Danmark. Derfor er vi utrolig glade for det stærke samarbejde med Green Power Denmark, som bidrager med stor viden og spændende dialoger med udvalgte eksperter fra energibranchen i hvert podcastafsnit, fortæller Julie Brix, CCO hos Partnermedier, der udgiver Business Review.

# data[].attributes.attachment_link.title
Green Power Denmark lancerer energi- og klimapodcast

# data[].attributes.attachment_link.description
Med en ny energi- og klimapodcast sætter Green Power Denmark og erhvervsmediet Business Review sammen med virksomheder i energibranchen og eksperter fokus på morgendagens grønne udfordringer og løsninger.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Explore the En-ROADS Simulator ❯

En-ROADS is a global climate simulator that allows users to explore the impact that dozens of policies-such as electrifying transport, pricing carbon, and improving agricultural practices-have on hundreds of factors like energy prices, temperature, air quality, and sea level rise.

Developed by Climate Interactive, the MIT Sloan Sustainability Initiative, and Ventana Systems, En-ROADS is a system dynamics model carefully grounded in the best available science, and has been calibrated against a wide range of existing integrated assessment, climate, and energy models. En-ROADS runs on an ordinary laptop in a fraction of a second, is freely available online, offers an intuitive user-friendly interface, and is available in over a dozen languages.

En-ROADS helps people make connections between things they care about and the possibilities available to help ensure a resilient future. Users can quickly see the long-term effects of the global climate policies and actions they imagine. The goal? To break through the noise and equip elected officials, business leaders, and others with the knowledge they need to implement equitable and high-leverage climate solutions. You can learn more about the science behind the simulator here.

Open the En-ROADS Simulator ❯

En-ROADS can be used individually online, but it is most often used as part of a facilitated group learning experiences: the En-ROADS Climate Workshop, the Climate Action Simulation game, or the En-ROADS Guided Assignment. These interactive events help participants gain key insights from the simulator, adopt new perspectives, and build grounded hope in a fun and engaging format. These experiences can be offered either in-person or via online platforms, and all materials are free.

We encourage you to join our online training to learn more about En-ROADS, its related experiences, and more. Our training covers: climate and energy system dynamics, interdisciplinary climate solutions, advanced facilitation tips, and more.

Join our free Training Program ❯

Anyone can lead En-ROADS events

A wide range of people have led En-ROADS events, including several national government leaders, a president of a major philanthropic foundation, chief sustainability officers, university professors, citizen leaders, and educators the world over. Facilitators from diverse backgrounds bring En-ROADS insights to their community through our interactive group experiences.

Anyone with enough interest can learn how to run an En-ROADS event for their desired audience.

Our event resources are:

Find the event that's right for you ❯

En-ROADS Climate Ambassadors

Register Your Event ❯

See more press ❯

# data[].attributes.attachment_link.description
Explore the En-ROADS Simulator ❯ En-ROADS is a global climate simulator that allows users to explore the impact that dozens of policies-such as electrifying transport, pricing carbon, and improving agricultural practices-have on hundreds of factors like energy prices, temperature, air quality, and sea level rise.

# data[].attributes.headline
Forsøg med Solenergi, Drivhuseffekt, El og Kraft, Vindenergi, Biomasse og Transport

# data[].attributes.subject
Forsøg med Solenergi, Drivhuseffekt, El og Kraft, Vindenergi, Biomasse og Transport

# data[].attributes.attachment_link.description
Se hvor meget el og gas danskerne forbruger, importerer og eksporterer, samt hvor meget solceller, vindmøller og kraftværker producerer lige nu.

# data[].attributes.attachment_link.title
Energimuseet: Besøg skoletjenesten og se undervisningsforløb

# data[].attributes.attachment_link.description
Energimuseet tilbyder aktiviteter og undervisningsforløb til børnehaver, grundskoler og gymnasielle uddannelser. Besøg siden og hør om mulighederne nu…

# data[].attributes.attachment_link.title
Climate Minds - Bliv klogere på menneskeskabte klimaforandringer

# data[].attributes.attachment_link.description
Jorden er under pres fra menneskeskabte klimaforandringer. Selv tidligere skeptikere er efterhånden ved at anerkende, at klimaet er i forandring.

# data[].attributes.headline
Forsøg med elektrolyse - fra eksperimentarium 

# data[].attributes.subject
Forsøg med elektrolyse - fra eksperimentarium 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Den nemmeste måde at fremstille hydrogen ved hjælp af elektricitet er, som i dette forsøg, ved elektrolyse. Her sender man jævnstrøm gennem et kar med vand. Vandet skal være elektrisk ledende, så derfor tilsætter man fortyndet svovlsyre, fortyndet natriumhydroxid, saltvand eller lignende.

Sådan foregår elektrolyse

Når der sendes strøm gennem vandet, vil vandmolekylerne dissocieres (adskilles) i H⁺-ioner og OH ⁻-ioner. Disse ioner trækkes hen mod henholdsvis den negative pol (katoden) og den positive pol (anoden).

Ved katoden optager to H⁺-ioner hver en elektron og danner hydrogen (H ₂). Vi siger, at hydrogenionerne er blevet reduceret (reduktion = elektronoptagelse).

Ved anoden samles fire OH ⁻-ioner og frigiver dels O ₂ (ilt), molekylært vand og fire elektroner. I denne proces afgives der elektroner fra oxidionerne i OH ⁻. Der er sket en oxidation (oxidation = elektronafgivelse).

Det ses, at der efter nogen tid dannes gasser i reagensglassene. Det kan påvises, at disse gasser er hydrogen (H ₂) ved den negative elektrode og oxygen (O ₂) ved den positive elektrode, og at de bliver dannet i forholdet 2:1. Der er således sket en sønderdeling af vand, H ₂ O.

Du skal bruge

Elektrolysekar med to platin-elektroder

2 minireagensglas

Fortyndet svovlsyre (1mol/L)

Ledninger

Krokodillenæb

Spændingsforsyning (0-12V, indstillet på 5V DC)

Sådan gør du

1. Den fortyndede svovlsyre, H₂SO₄ 1 mol/L, hældes i elektrolysekarret.

2. De to minireagensglas fyldes med den fortyndede svovlsyre og placeres i apparatet.

3. Tilslut en spænding på maks. 5V. Se, hvordan gasserne begynder at boble op fra stængerne, samtidig med at vandet skubbes ud af glassene.

4. Glasset med oxygen holdes med mundingen opad, og den opsamlede oxygen påvises ved at sænke en glødende træpind ned i glasset med oxygen. Man vil da se, at træpinden blusser op.

5. Gas med hydrogen holdes med mundingen nedad, og den opsamlede hydrogen påvises ved at holde en tændt tændstik hen under glasset. Der lyder et lille blop (hvin). Bemærk: Skulle gasudviklingen gå trægt, kan elektrolysekar med elektroder skylles i fortyndet ammoniakvand. Der advares mod at bruge alkoholer, selv i svage opløsninger.

Diskussion

Opskriv et reaktionsskema for elektrolysen (delprocesser og bruttoproces).

Forklar med dine egne ord, hvad der sker i de enkelte processer.

Hvad er forholdet mellem de dannede gasser? Forklar.

Der blev dannet små vanddråber på indersiden af glasset, da hydrogen-gassen blev antændt. Forklar, hvordan man kan bruge elektrolyse til at lagre energi fra vindmøller.

Flere forsøg: Transport

Påvis CO₂-udledning fra biler
Illustrationsforsøg af forbrændingsmotor
Forsøg med elektrolyse (denne side)
Byg din egen elmotor
Lav en simpel elektromotor
Lav et luftpudefartøj
" Alle forsøg og cases
Kilde
Dette forsøg stammer oprindeligt fra Climate Minds, som er udviklet af Experimentarium i samarbejde med Dansk Energi og Energyminds.

# data[].attributes.attachment_link.title
Elektrolyse - Forsøg med elektrolyse - Fremstil hydrogen

# data[].attributes.attachment_link.description
Den nemmeste måde at fremstille hydrogen ved hjælp af elektricitet er ved elektrolyse. Det kan du selv prøve i dette forsøg.

# data[].attributes.headline
Kort intro til bioethanol - fordele og ulemper

# data[].attributes.subject
Kort intro til bioethanol - fordele og ulemper

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Danmark er et af de få lande, der ikke følger de anvisninger, EU har udstukket vedrørende brugen af bioethanol i transportsektoren (2 % af brændstoffet til transport skal udgøres af biobrændsel i 2005. I 2010 skal mængden være 5,75 %).

Der er i hele verden en stor fokus på bioethanol som erstatning eller supplement til benzin, som de fleste biler kører på i dag. Bioethanol er et godt supplement, da det kan produceres CO ₂-neutralt.

Den benzin, som vores biler kører på i dag, er lavet ud fra olie, der pumpes op fra undergrunden. Når denne benzin forbrændes, udskilles en masse CO ₂, som ellers aldrig ville have nået ud i atmosfæren. Derfor øges CO ₂-koncentrationen i atmosfæren, og dette påvirker vores klima og vores jord.

Bioethanol er CO₂-neutralt

Bioethanol kan som tidligere nævnt produceres CO ₂-neutralt. Der er forskellige måder at producere bioethanol på, men grundlæggende for ethanol-produktionen er, at der benyttes afgrøder fra landbruget, som derefter omdannes til ethanol. Den ethanol, der dannes fra afgrøderne, danner også CO ₂, når den forbrændes i en motor, men til forskel fra benzinen er den kuldioxid, der udskilles, oprindeligt bundet i planten via fotosyntese, når planten vokser.

Forbrænding af bioethanol giver altså et CO ₂-udslip, men det er CO ₂ som oprindeligt fandtes i luften i forvejen, og derfor kan man sige at bioethanol er CO ₂-neutralt. CO ₂-koncentrationen i atmosfæren vil derfor ikke stige med forbrænding af bioethanol; den leveres bare tilbage til atmosfæren.

Fremstilling af bioethanol

I dag kan man producere ethanol på mange forskellige måder. Når man snakker om produktion af bioethanol til transportsektoren, er der især to metoder der er fokus på. Man benævner de to metoder: 1. og 2. generation af bioethanol.

1. generation bioethanol

1. generation af bioethanol bliver produceret ud fra stivelsesholdige afgrøder fra landbruget, såsom majs og korn, eller glukoseholdige afgrøder, såsom sukkerrør og sukkerroer. Stivelse er en glukose-polymer, der let nedbrydes til frie glukosemolekyler ved hjælp af enzymer. Glukose er et sukkermolekyle, som mikroorganismer - såsom gær og bakterier - kan omdanne til ethanol under særlige betingelser.

Denne proces kaldes fermentering, og kendes også fra produktionen af vin, hvor man tilsætter sukker til sin druesaft og lader gæren fermentere sukkeret til ethanol, som vi også kender som alkohol. 1. generation af bioethanol bliver produceret på samme måde.

Dog kan det være nødvendigt at få nedbrudt stivelsen til glukose, da gærceller ikke kan omdanne de lange glukosekæder til ethanol.

Dette er tilfældet med korn og majs. Det bliver først hakket og kogt. Hakning og kogning er med til at få frigivet stivelsen fra majsen eller kornet. Herefter tilsættes et enzym, eksempelvis α-amylase, der spalter stivelse til mindre glukoseenheder, som det er muligt for gær at optage og omdanne til ethanol.

Hvis man benytter sukkerrør som substrat, er det ikke nødvendigt at tilsætte enzymer. Ved at hakke og koge sukkerrør opnås en glukose-sirup, som gæren kan omdanne direkte til ethanol.

Gæren fermenterer, til der er opnået en alkoholprocent (ethanol) på 12. Herefter skal ethanolen isoleres, da det er vigtigt, at ethanolen er ren, når den skal bruges som brændstof. Derfor bliver gærcellerne først filtreret fra, hvorefter væsken destilleres. Ved destillation fjerner man vand for at opnå en højere ethanolprocent.

Til sidst har man en væske af ethanol med et meget lille indhold af vand. Denne ethanol kan tilsættes til benzin.

2. generation bioethanol

2. generation bioethanol produceres ikke ud fra stivelses- eller sukkerholdige afgrøder. Tværtimod bliver denne generation bioethanol fremstillet ud fra affald fra landbruget, halm og træspåner.

Halm består af lignocellulose. Lignocellulose er en betegnelse for cellulose, hemicellulose og lignin, og det udgør 75-98 % af alle planter. Forholdet mellem cellulose, hemicellulose og lignin varierer dog fra plante til plante. Cellulose udgør 35-40 % af halm og er også en glukose-polymer som stivelse. Cellulose har glukosemolekyler sat sammen i en anden type kemiske bindinger end stivelse, hvilket gør det utroligt svært at få frigivet glukosen, så den kan omdannes til ethanol.

Dette kender vi faktisk fra os selv. Hvis vi spiser en kartoffel, så kan den α-amylase, der dannes i vores mund, nedbryde kartoflen til sukker molekyler, som vores krop kan omdanne til energi. Hvis vi derimod spiser et stykker træ, kan vores spyt (og hermed α-amylasen) ikke nedbryde cellulosen i træet til glukose. Derfor vil vores krop ikke kunne optage og nedbryde glukos molekylerne fra træet, fordi vores enzymer ikke er i stand til at nedbryde den særlige bindingstype. Derfor skal der findes en anden måde at frigive glukosen i træet.

Hemicellulose udgør 20-30 % af halm og består af mange forskellige sukkermolekyler som for eksempel xylose, glukose, mannose, galaktose og arabinose. Lignin udgør 25-30 % af halm og består ikke af nogen sukkerarter. Lignin er det molekyle, som stiver planten af, og beskytter den mod angreb fra mikrober og oxidation. Fordi lignin er bygget af en stabil og kompleks struktur, er det stor set umuligt at nedbryde eller ødelægge lignin. Derfor kan lignin ikke omdannes til ethanol. Lignin besværliggør frigivelsen af cellulose og hemicellulose fra planten, da dets funktion netop er at beskytte planten.

Processen fra halm til bioethanol

I dag har man udviklet en metode til at omdanne halm til ethanol, men det er en teknik, som stadig kun bruges på forsøgsstadiet. Derfor er det indtil videre kun afprøvet i mindre tanke, men det menes at teknikken vil være færdigudviklet og klar til produktion i stor skala indenfor de næste 5 år.

Først skæres halmen i små stykker og lægges i vand. Herefter koges suppen under højt tryk i 10-15 minutter. Dette kræver selvfølgelig noget energi at koge denne suppe, og energien leveres fra et kraftværk. Dog vil der i sidste ende af denne proces dannes et fast brændstof, som netop kan benyttes af kraftværkerne til at danne ny energi, der kan koge mere halmsuppe. Derved skal der ikke tilføres udefrakommende energi og processen er selvforsynende.

Efter kogning presses halmsuppen mod en vandstrøm, der herved vil slide på halmen og ødelægge strå-strukturen. Denne første del nedbryder en del af hemicellulosen og cellulosen til fibreklumper, dog er ligninen stadig intakt. Den smule væske, der er tilbage efter kogning, indeholder en del sukre, som ved inddampning danner melasse, der kan bruges som foder til husdyr.

Fibreklumperne overføres til en forflydnings-tank, og der tilsættes en række forskellige enzymer (cellulase, hemicellulaser, peroxidaser og laccaser). Enzymerne nedbryder fiberklumperne, så suppen bliver mere ensartet/homogen i takt med, at cellulosen og hemicellulosen nedbrydes til sukkerarterne glukose og xylose.

Nu er suppen klar til at blive tilsat en mikroorganisme, så glukosen og xylosen kan omdannes til ethanol. Ofte benytter man gærtypen S. cerevisiae, som man også kender fra ølproduktion og bagegær. Problemet med S. cerevisiae er, at den kun kan omdanne glukose og ikke xylose til ethanol. Det betyder, at der går en masse xylose til spilde, som kunne være omdannet til ethanol, hvilket ville give en bedre udnyttelse af halmen. Derfor leder man efter en organisme, der kan omdanne begge sukkertyper. Yderligere forsker man også i at finde nogle nye enzymer til nedbrydning af lignocellulosen, så ethanoludbyttet bliver større.

Efter fermentering følger filtrering og destillation, ligesom ved produktionen af 1. generations bioethanol. Det affald, der bliver tilbage, efter ethanolen er separeret fra, er en tyktflydende masse, der kan adskilles til en fast og en flydende masse. Den faste masse kan tørres og afbrændes på kraftværker. Den flydende masse kan inddampes til melasse og bruges som foder til husdyr.

Fordele og ulemper

Det bliver diskuteret i hele verden, hvorvidt man skal satse på 1. eller 2. generation bioethanol. Der er fordele og ulemper ved begge produktionsmetoder, men faktum er, at bioethanol er det eneste alternativ til benzin lige nu. Derfor har EU udstukket nogle anvisninger til EU-landene om nogle mål for erstatning af benzin i transportsektoren med bioethanol. Det er derfor nødvendigt, at landene tager stilling til, hvordan de vil fremskaffe den ethanol, der skal blandes i benzinen.

1. generation

Fordele

Teknologien er allerede i brug og benyttes mange steder i verden.

Det er muligt at danne meget ethanol, og tilsætte det til benzinen med det samme.

EU-anvisningerne kan opfyldes nu.

Ulemper

Der benyttes fødevarer til produktionen. Dette skaber et moralsk dilemma, eftersom folk dør af sult rundt omkring i verden.

Eksporten af fødevarer til ulandene vil blive mindre, da det i stedet vil blive brugt i ethanolproduktionen.

Produktionen kræver store mængder afgrøder, hvilket lægger et pres på landbruget, der skal levere afgrøderne.

2. generation

Fordele

Produktionen benytter ikke fødevarer, men derimod affald og halm fra landbruget. Derved undgås dilemmaet omkring hungersnød i forskellige dele af verden.

Store mængder affald fra landbruget koster en masse ressourcer, da det skal fragtes væk til afbrænding andre steder i verden. I stedet kan det benyttes her i landet.

Ulemper

Teknologien er ikke færdigudviklet og kan derfor ikke benyttes til storproduktion endnu. Dog forventes det, at teknologien er klar om cirka 5 år.

Flexi-fuel

Rigtige mange lande benytter allerede bioethanol som en erstatning i deres brændstof. Brasilien har det største og mest succesfulde bioethanolprogram i verden. I 1977 indførte Brasilien ved lov, at der skulle tilsættes 20 % ethanol i benzinen. Dette kunne gøres, da det ikke er nødvendigt at ændre motoren i bilerne for, at de kan køre på en blanding af ethanol og almindelig benzin.

Dog er man begyndt at producere nogle biler, Flexifuel-bilen, som kan køre på brændstof, der indeholder alt fra 0-100 % ethanol. Nogle stater i USA har også indført ved lov, at der skal blandes 10 % ethanol i benzinen. I EU er forgangslandene Sverige, Tyskland, Frankrig og Spanien.

Læs mere om energiproduktion og biobrændsler

Energiproduktion Biobrændsler - en oversigt- Biobrændsler til kraftvarmeværker
- - Biodiesel fra alger
- Bioethanol (denne side)
- Debatoplæg: Hvorfor kører danske biler ikke på bioethanol
- Biogas
- Biogas fra gylle
Denne artikel stammer oprindeligt fra Climate Minds, som er udviklet af Experimentarium i samarbejde med Dansk Energi og Energyminds.
Skrevet af Stud.polyt. Camilla Ingvorsen

# data[].attributes.attachment_link.title
Bioethanol - Læs om bioethanol som biobrændsel

# data[].attributes.attachment_link.description
Hvad er fordele og ulemper ved at lade biler køre på bioethanol i stedet for benzin? Bliv klogere på fremstilling af bioethanol og brugen af det her.

# data[].attributes.attachment_link.title
Biochar på den nemme måde - Mit havelaboratorium

# data[].attributes.attachment_link.description
Kort om biochar Biochar er trækul som "udvikles" til "bio-kul". Trækuls struktur, dens porøsitet, de mange mikroskopiske lag gør det velegnet som "habitat" for jordens mange mikroorganismer og til at holde på næringsstoffer og vand. Derfor anvendes det som et middel til jordforbedring. Biochar er et stabilt fast [...]

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Biogas Outlook 2023

Biogas Outlook 2023 fokuserer på den forventede udvikling samt effekterne af biogasproduktion og anvendelse frem mod 2035.

Formålet med Biogas Outlook 2023 er at give et grundigt indblik i udviklingen inden for produktion og anvendelse af biogas ud fra tilgængelige bioressourcer, herunder potentialerne i at udnytte indfanget CO2 fra biogas til CO2-lagring (CCS) og Power-to-X (CCU).

Samtidig formidler publikationen en mængde data og faktuelle oplysninger om biogassens afledte virkninger inden for klima, landbrug, recirkulering af næringsstoffer, vandmiljø, økonomi og marked.

Bygger på Energistyrelsens biogasprognose
Scenarierne i Biogas Outlook 2023 bygger på prognoserne for biogasproduktion og gasforbrug i Energistyrelsens Analyse Forudsætninger 2022 (AF22), suppleret med data fra Aarhus Universitet, Syddansk Universitet, Energinet, Evida og en række andre kilder.

Biogas Outlook er ikke tænkt som en rapport, der skal læses fra start til slut, men nærmere som et opslagsværk, hvor man kan finde de vigtigste faktuelle oplysninger og data om biogas i Danmark.

Interessen for biogas er stærkt stigende, hvilket øger behovet for et sted, hvor man kan finde centrale facts om biogas.

Biogas Outlook 2023 er Biogas Danmarks bidrag hertil.

# data[].attributes.attachment_link.description
Formålet med Biogas Outlook 2023 er at give et grundigt indblik i udviklingen inden for produktion og anvendelse af biogas ud fra tilgængelige bioressourcer, herunder potentialerne i at udnytte indfanget CO2 fra biogas til CO2-lagring (CCS) og Power-to-X (CCU).

# data[].attributes.headline
Idekatalog_Hvad skal eleverne lære om grøn energi, og hvordan kan man gøre det på elevengagerende måder?

# data[].attributes.subject
Idekatalog_Hvad skal eleverne lære om grøn energi, og hvordan kan man gøre det på elevengagerende måder?

# data[].attributes.headline
Forløb om hvordan energi danner baggrund for vores liv og hvordan energiforbruget har udviklet sig historisk

# data[].attributes.subject
Forløb om hvordan energi danner baggrund for vores liv og hvordan energiforbruget har udviklet sig historisk

# data[].attributes.attachment_link.description
Økologisk Økonomi er udarbejdet af Aalborg Universitet, Institut for Planlægning og Center for Design, Innovation og Bæredygtig Omstilling - DIST, 2017 Forfattere: Inge Røpke, Emil Urhammer, Susse Georg og Jens Stissing Jensen Hjemmesidedesign: Sonja Winckelmann Thomsen Støttet af: THE VELUX FOUNDATIONS Kontakt: Professor MSO Inge Røpke, ir@plan.aau.dk

# data[].attributes.attachment_link.description
Fire forslag til aktiviteter om energiformer og -bevarelse, som er egnede til at skabe faglig diskussion mellem eleverne om vigtige begreber og pointer vedrørende Naturvidenskabens ABC’s erkendelse 9: Energien i universet er bevaret, men kan ændres fra én form til en anden.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Podcast

Energi driver alt. Vores kroppe, vores samfund og vores levende Jord. Menneskets civilisation er bygget i parløb med energien, og i denne serie fortæller Information hele den store historie om, hvordan vi lærte at beherske energien, overtog verden og forandrede planeten.

Serien er støttet af Carlsbergfondet

# data[].attributes.attachment_link.description
Energi driver alt. Vores kroppe, vores samfund og vores levende Jord. Menneskets civilisation er bygget i parløb med energien, og i denne serie fortæller Information hele den store historie om, hvordan vi lærte at beherske energien, overtog verden og forandrede planeten. Serien er støttet af Carlsbergfondet

# data[].attributes.attachment_link.title
Professor Jim Al-Khalili Explains What Energy Really Is | Order And Disorder | Spark

# data[].attributes.headline
Experimentarium - energiproduktion - oversigt over forskellige energityper

# data[].attributes.subject
Experimentarium - energiproduktion - oversigt over forskellige energityper

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vi kan ikke undvære energi. Tilsyneladende har økonomisk udvikling og energiforbrug gået hånd i hånd. Jo flere penge mennesker får mellem hænderne, jo flere ting køber de. Ting, der kræver energi for at fungere, og det koster i CO ₂-regnskabet.

Energiproduktion er en af de store brikker i CO ₂-regnskabet, fordi størstedelen af energien produceres på fossile brændsler, som siden den industrielle revolution har spillet en større og større rolle.

Mange peger på vedvarende energi som afløseren til de fossile brændsler. Men produktionen af de vedvarende teknologier, der producerer den vedvarende energi, belaster miljøet meget og udleder store mængder CO ₂. Derfor skal man huske at se på, om hele energiproduktionens livscyklus er bæredygtig.

Læs mere om energiproduktion
Denne artikel stammer oprindeligt fra Climate Minds, som er udviklet af Experimentarium i samarbejde med Dansk Energi og Energyminds.
Skrevet af redaktion

# data[].attributes.attachment_link.title
Energiproduktion - Læs om fossile brændsler og vindkraft mv.

# data[].attributes.attachment_link.description
Energiproduktion er en af de helt store brikker i CO2-regnskabet. Kom nærmere på hele energiproduktionens livscyklus her.

# data[].attributes.attachment_link.description
Vælg dit projekt og få undervisning i energi, vindmøller og klima.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Nyheder direkte i din indbakke?

Green Power Denmarks nyhedsbreve giver dig nyt om energi, klima, marked, industri, teknologi, regulering og politik.

Green Power Denmark er en fusion mellem Dansk Energi, Wind Denmark og Dansk Solkraft. Vi sætter den grønne omstilling i centrum og arbejder for en accelereret elektrificering af samfundet.

Bliv medlem

Green Power Denmarks ca. 1.500 medlemmer repræsenterer hele den grønne værdikæde. Vi er organisationen for alle dem, der udvikler, producerer, distribuerer og forædler den grønne strøm.

Hold dig opdateret

Få seneste nyt fra Green Power Denmark om udviklingen i vedvarende energi, energipolitik, den grønne omstilling og meget mere.

Det er vigtigere end nogensinde at holde et højt tempo i opstillingen af nye vindmøller og solceller, idet blot få års forsinkelse af udbygningen vil give Danmark en markant større samlet elregning. Det er bare én af konklusionerne i Green Power Denmarks nye Elpris Outlook, som præsenteres ved et webinar i august.

# data[].attributes.attachment_link.description
Green Power Denmark er Danmarks grønne erhvervsorganisation og fungerer som talerør for den danske energisektor. Green Power Denmark arbejder for, at Danmark hurtigst muligt elektrificeres med grøn strøm.

# data[].attributes.headline
Inspiration til undervisning om vedvarende energi; Vind, sol, vand og bioenergi, drivhuseffekt og CO2

# data[].attributes.subject
Inspiration til undervisning om vedvarende energi; Vind, sol, vand og bioenergi, drivhuseffekt og CO2

# data[].attributes.attachment_link.title
Lær om vedvarende energi | Frederiksen Scientific

# data[].attributes.attachment_link.description
Lær om de forskellige typer vedvarende energi, som sol, vind, vand og biomasse, og hvordan de kan bruges. Find også undersøgelser om vedvarende energi i din undervisning hos Frederiksen Scientific

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Gas-historien er for alle

Om du er gammel nok til at mindes, eller så ung at det hele virker lidt løjerligt - så vil du få en uforglemmelig og lærerig oplevelse

Cafe & lokaler

Nyd en kop kaffe og et stykke lagkage på GASmuseet. Eller book et af museets lokaler til festen, mødet eller sammenkomster. kontakt os og hør nærmere.

Energi i historien

Se flere spændende film om energi ...

Kontakt os for mere info

Mail til gas2gas@gasmuseet.dk eller ring på tlf. nr. 53715121 for mere information om alle de spændende muligheder du har til på GASmuseet.

GASmuseet byder på flotte udstillinger, oplevelser, leg & læring samt undervisning til skoler. GASmuseet har også cafe og lokaler til mange formål. Se under Aktuelt, hvad der er på vej...
I Hobros gamle gasværk tæt ved smukke Mariager Fjord og Hobro Havn finder I GASmuseet. Her bydes I indenfor i et af ægte skatkammer med alt fra de første glaslamper til den nyeste energiforsyning.

Kom og oplev et unikt gasdrevet køleskab fra 1959, se de nyeste gaslamper og få et nostalgisk tilbageblik på oldemors gamle gasovne, hvor alt som bekendt lykkedes. GASmuseet er stedet for fordybelse, opdagelse og eksperimenter, og vi glæder os meget til at byde du og familien indenfor til en dag, I sent vil glemme.

Attraktioner i Jylland

Er I på jagt efter spændende seværdigheder i Nordjylland, er I kommet til rette sted. Lægger I vejen forbi Hobro, kan I på GASmuseet opleve et væld af aktiviteter og attraktioner. Vi opdaterer løbende vores aktivitetskalender, hvor I kan læse mere om aktuelle aktiviteter og arrangementer.

GASmuseet byder på mange forskellige og spændende udstillinger. Oplev blandt andet historien om flaskegassens indtog i Danmark, når I besøger udstillingen "Det flasker sig". Er I nysgerrige på, hvornår Nilfisk støvsugeren blev standardudstyr eller hvornår mange fik køleskab i stedet for isskab, kan I blive meget klogere ved et besøg på udstillingen "Da farmor var ung". Oplev historien om tiden, hvor husmødre havde hjemmet som arbejdsplads, og gå på opdagelse i en perlerække af hverdagsting fra perioden 1950-1980.

Oplevelser for børn

Uanset om du er ung eller gammel, er det aldrig for sent at lærer noget nyt - derfor er det en oplagt mulighed at tage hele familien med på museum. På GASmuseet går læring og leg hånd i hånd, når spændende fortællinger fra gamle dage kombineres i sjove og underholdende udstillinger.

Tag børnene med på en nostalgisk tur og oplev, hvordan gas og energi har forandret vores liv igennem de sidste 150 år. I skoleferierne kan I besøge ScienceUNIVERSET, hvor I selv kan give jer i kast med at lave flotte flammefarver, bøje glas-sugerør over gas eller forsøge at lave gas af kul.

Om du er gammel nok til at mindes, eller så ung at det hele virker lidt løjerligt - så vil du på GASmuseet få en uforglemmelig og lærerig oplevelse.

# data[].attributes.attachment_link.title
GASmuseet i Hobro - Flotte udstillinger - Energi- og kulturhistorie

# data[].attributes.attachment_link.description
Aktiviteter for hele familien ✔ Leg og læring ✔ Flotte udstillinger ✔ Booking af lokaler ✔ Café ✔

# data[].attributes.headline
Inspiration fra Experimentarium - rollespil

# data[].attributes.subject
Inspiration fra Experimentarium - rollespil

# data[].attributes.attachment_link.title
Energi - undervisningsforløb - øvelser - Experimentarium

# data[].attributes.attachment_link.description
Dette undervisningsforløb indeholder finurlige øvelser, forsøg, historier og spil om energi, som skal sikre relevansen og elevernes forståelse af energi.

# data[].attributes.headline
Video om overgang til fossilfri energi, med udgangspunkt i Region nord, viser bl.a. energi fra forskellige former for biomasse

# data[].attributes.subject
Video om overgang til fossilfri energi, med udgangspunkt i Region nord, viser bl.a. energi fra forskellige former for biomasse

# data[].attributes.attachment_link.title
Smart Energy Systems - vejen til et fossilfrit Danmark

# data[].attributes.headline
Video, der kort beskriver processen i P2X

# data[].attributes.subject
Video, der kort beskriver processen i P2X

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tegningen herunder viser, hvordan tang og fedtemøg, gylle og restprodukter fra industrien bliver til biogas.

Vælg et emne, klik på billedet og læs mere om de forskellige processer.

Du kan finde praktiske og teoretiske opgaver under:

God fornøjelse!

# data[].attributes.attachment_link.description
Tegningen herunder viser, hvordan tang og fedtemøg, gylle og restprodukter fra industrien bliver til biogas. Vælg et emne, klik på billedet og læs mere om de forskellige processer. Du kan finde praktiske og teoretiske opgaver under: Tang og fedtemøg Rådnetank Biogasmotor God fornøjelse! Brug for mere information?

# data[].attributes.headline
Forhandler af Ovn til fremstilling af biokul

# data[].attributes.subject
Forhandler af Ovn til fremstilling af biokul

# data[].attributes.attachment_link.title
Pflanzenkohle herstellen - Fruchtbare Gartenerde - Urquell des Lebens auch für Ihren Garten

# data[].attributes.headline
Forslag til arbejde med energi, Grøn Skole

# data[].attributes.subject
Forslag til arbejde med energi, Grøn Skole

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Temaet kan køres som et selvstændigt projekt for hele skolen eller sammen med flere andre temaer. Bemærk sammenhængen med temaerne klimaforandring og transport.

Forslag til arbejde med temaet Energi
Undersøgelse Lav undersøgelser så eleverne opnår indsigt i:

At vi bruger energi mange steder

Hvilke energikilder der findes og fordele og ulemper ved de forskellige

Hvordan vi kan bruge den energi, vi har til rådighed på den bedst mulige måde?

At man kan producere energi på mange forskellige måder, som sætter forskellige aftryk på vores miljø

At der er forskellige slags energikilder (fossile og vedvarende)

At der findes forskellige energimærkningsordninger

At vores forbrug har konsekvenser for vores klima, natur og miljø

Eksempler på undersøgelser

Undersøg, hvor der bruges energi på skolen, i hjemmene, i butikker og på fabrikker

Undersøg, hvor vi får vores energi fra

Undersøg, hvordan et kraft-varmeværk fungerer

Undersøg alternative energikilder

Undersøg, hvilken påvirkning vores energiforbrug har på klima, natur og miljøet

Undersøg kommunens planer på energiområdet

Undersøg, hvilke tekniske løsninger der kan være med til at sænke el-forbruget

Undersøg, hvilke handlinger der kan være med til at sænke energiforbruget.

Ud af skolen
Besøg ud af skolen fx til:

Et kraft-varmeanlæg

Et halmfyr, pillefyr, jordvarme, vindmølle

De lokale virksomheder og undersøg hvordan de håndterer energiforbruget.

Gør noget

Skolen skal arbejde på at sænke energiforbruget. Miljørådet skal sætte et mål for skolens reduktion af el. Det kunne som udgangspunkt være 10%. Målet afhænger bl.a. af skolens
tekniske løsninger, og hvornår skolen sidst har haft fokus på energi og forbrug. Hvis skolen
har arbejdet med temaet flere gang og ikke mener, det er muligt at lave yderligere besparelser på energien på skolen, kan kampagnen udvides til hjemmene. Undersøg hvor meget eleverne kan reducere energiforbruget med i hjemmene.
Miljøvisioner

Hvorfor synes I, at det er vigtigt at arbejde for at reducere elforbruget?

Hvordan vil I arbejde på at sænke elforbruget på jeres skole og derhjemme?

Informer og involver
Formidlingsindsatser som:

Lav en udstilling om energi og energiforbrug i hjemmene fx i det lokale indkøbscenter, på biblioteket, eller på kommunen

Lav en hjemmeside om energi og energivaner

Skriv artikler om energi og el-forbrug til den lokale avis

Lav en pjece om energi og energiforbrug, som deles ud i lokalområdet

Afhold en debataften med lokale personer eller virksomheder, der arbejder med energi og er forbrugere af energi

# data[].attributes.attachment_link.description
Energi er et tema, der måske er mere aktuelt i dag end nogensinde før. Vores energiforbrug, og den deraf følgende udledning af kuldioxid, er betegnet som verdens alvorligste miljøproblem.

# data[].attributes.headline
Video, der kort beskriver processen i P2X

# data[].attributes.subject
Video, der kort beskriver processen i P2X

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Under hydrolysen bliver proteiner, kulhydrater og fedtstoffer nedbrudt til mindre molekylære stoffer i form af aminosyrer og langkædede fedtsyrer. Det er bestemte bakterier, der nedbryder de forskellige organiske fraktioner til mindre dele.
Syredannelse
Denne proces bliver kaldt for gæring eller fermentation. I denne fase bliver de mindre molekylære stoffer nedbrudt af andre bakterier. 50 pct. bliver omdannet til eddikesyre, 20 pct. til kuldioxid og 30 pct. til brint.
Metandannelse
I sidste fase er det de såkaldte metanogene bakterier, der producerer biogas, som er en blanding af metan (CH ₄) og kuldioxid (CO ₂).

Biogassen anvendes til produktion af el og varme eller som brændstof i biler og busser.

Den afgassede biomasse bruges som gødning. I biogasanlægget sker der en omdannelse af biomassen, så den traditionelt set er blevet lettere at optage og mere miljøvenlig, da en større del af kvælstoffet er kommet på en mere plantetilgængelig form. Med fremtidens tilførsel af store mængder tørstofholdige biomasser som halm og efterafgrøder vil også kvaliteten af den afgassede gødning reduceres og evt. kræve efterbehandling og separering.

Udover at have et gødningspotentiale så er biogas en vedvarende energikilde, som kan erstatte fx benzin, dieselolie eller naturgas og dermed reducere forbruget af fossile brændsler og vores udledning af CO ₂. Ultimo 2022 udgjorde gas fra biogasproduktion 32,6 pct. af gassen i gasnettet i Danmark. Resten stammer fra fossil naturgas.

# data[].attributes.attachment_link.description
Lær hvordan et biogasanlæg fungerer og omdanner madaffald til gødning og biogas. Læs om en bæredygtig energikilde med reduceret CO2-udledning.

# data[].attributes.headline
Find inspiration i L&F materialer til gymnasierne

# data[].attributes.subject
Find inspiration i L&F materialer til gymnasierne

# data[].attributes.attachment_link.title
Science-center - Lær om bæredygtighed og naturvidenskab

# data[].attributes.attachment_link.description
Oplev vores science-center i Vejle. Masse aktiviteter i Vejle for hele familien. Udstillinger om bl.a. bæredygtighed og naturvidenskab. Gratis entre.

# data[].attributes.attachment_link.title
How to Make a BioChar Retort Kiln | Make Charcoal at Home

# data[].attributes.headline
Find inspiration og eksempler til forløb og forsøg med biobrændsel i inspirationsmateriet om ny naturvidenskabelig viden

# data[].attributes.subject
Find inspiration og eksempler til forløb og forsøg med biobrændsel i inspirationsmateriet om ny naturvidenskabelig viden

# data[].attributes.attachment_link.title
Power to X kan hjælpe Danmark med at nå 2030-målet - og klimaneutralitet på lang sigt

# data[].attributes.attachment_link.description
Ny analyse fra Energinet viser, at det er muligt at nå Folketingets ambitiøse mål om 70 procent reduktion af drivhusgasser i 2030, men vi kommer ikke i mål alene med direkte elektrificering og grøn strøm i elbiler, varmepumper mv. Indirekte elektrificering og Power to X er oplagt til at skabe CO2…

# data[].attributes.headline
Find inspiration til hvordan grøn energi kan være virkemiddel til mere klimavenligt landbrug

# data[].attributes.subject
Find inspiration til hvordan grøn energi kan være virkemiddel til mere klimavenligt landbrug

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Der er i fødevaresektoren et stort fokus på, hvordan man kan blive mere bæredygtig og producere fødevarer med et mindre klimaaftryk. Der forskes på livet løs for at finde frem til ny viden og teknologi, der kan bidrage til en mere bæredygtig og klimavenlig fødevareproduktion. Her præsenteres en række virkemidler, som kan anvendes på økologiske bedrifter.

Både økologiske og konventionelle landmænd arbejder på et at reducere produktionens påvirkning af klimaet. Der er mange forskellige virkemidler, man kan tage i brug for at for at nedbringe landbrugsproduktionens klimaaftryk. Man bliver hele tiden klogere på, hvad man kan gøre og hvilken effekt det har. Desværre er der ikke et quick-fix, men der må arbejdes ud fra tesen om "mange bække små, gør en stor å".

Her præsenteres en række virkemidler, som her og nu eller i fremtiden kan anvendes på økologiske bedrifter.
Mindre brug af fossile brændstoffer til fordel for vedvarende energikilder, det kan være i form af:

Grøn energi som fx solfangere og -celler.

Etablering af jordvarmeanlæg.

Opvarmning med biobrændsel.

Installering af varmegenvindingsanlæg.

Etablering af flere biogasanlæg.

Brændstofbesparende adfærd ved arbejde i marken med færre overkørsler, lettere køretøjer mv.

Brug af maskiner på grøn energi - fx autonome robotter på solceller.

El- eller metandrevne traktorer.

Virkemidler i marken

Der er flere forskellige virkemidler til at opnå et lavere klimaaftryk i forbindelse med dyrkning af jorden.

Øget kulstofbindingen i jorden
CO ₂ fra atmosfæren kan bindes i jorden. Det kan ske ved at have flere flerårige græsmarker og efterafgrøder i sædskiftet. Afgrøder med en høj plantetæthed, høj rodtæthed og en lang vækstperiode binder kulstof i jorden. Kulstofbinding i jorden passer godt til den økologiske dyrkningspraksis, der typisk har mange flerårige græsmarker i sædskiftet. I henhold til økologireglerne skal der i økologiske sædskifter være 50 pct. kulstofopbyggende afgrøder i sædskiftet.

Plantning af flere træer og buske
der effektivt binder store mængder kulstof fra atmosfæren. Kulstof lagres i selve træet (veddet) og i jorden under træerne/buskene. Læs mere om skovlandbrug her.

Højere udbytter i den økologiske planteavl
I den økologiske sektor er der særligt fokus på, hvordan man kan øge udbytterne. En af vejene hertil er bl.a. udvikling af mere robuste frøsorter, der passer bedre til den økologiske dyrkningsform.

Efter- og mellemafgrøder
Efterafgrøder har en positiv effekt på klimaregnskabet. De er med til at reducere udledningen af lattergas fra planterester, mindske udvaskning af nitrat samtidig med at de bidrager positivt til kulstoflagring i jorden. Da efterafgrødernes kvælstofoptagelse er meget varierende, er effekten på drivhusgasemissioner tilsvarende varierende ( Læs mere om virkemidler til reduktion af klimagasser i landbruget).

Tidspunkt for ompløjning af fodergræs
Sædskifter har betydning for risikoen for udvaskning, da afgrødernes placering i sædskiftet påvirker mængden af kvælstof, der enten mineraliseres eller efterlades til den efterfølgende afgrøde. Ligesom forskellige afgrøder har forskellig kapacitet til at optage kvælstof om efteråret. Efter afgrøder som fodergræs er det muligt at "tætne" sædskiftet ved at sørge for, at jorden om efteråret efter forårsomlægning er bevokset med en afgrøde, der effektivt kan optage kvælstof.

Lavbundsjorde ud af omdrift
Hvis man stopper med at dyrke lavtliggende jorde med højt indhold af tørv, vil der være en klimagevinst. Opdyrkede lavbundsjorde er drænet. Når dræning stopper, vil vandstanden stige, og jorden tilføres hermed mindre ilt. Det vil medføre langsommere nedbrydning af jordens kulstofindhold og dermed udledning af færre drivhusgasser.

Biomasse til biochar
Biochar er en meget effektiv metode til at lagre kulstof. Det er en metode, som økologer kan tage i brug med det samme, såfremt det er fremstillet ved pyrolyse af planterester, (ikke af gyllefibre). Det er meget enkelt, og det må forventes, at der vil ske en meget hurtig udvikling af anlæg til pyrolysering af halm til erstatning af afbrænding på kraftvarmeanlæg.

Virkemidler i forhold til kvæg

Drøvtyggere udleder metan i forbindelse i forbindelse med deres fordøjelse. Men der er en række tiltag, der kan iværksættes for at mindske klimaaftrykket fra drøvtyggerne.

Mere fedt i foderrationen
Fodring med mere fedt i foderrationen kan reducere den mængde metan, der dannes i vommen og dermed reducere udledningen af metan fra dyrenes fordøjelse af foderet. Dog er det ikke så relevant i forhold til de fleste økologer, der fodrer med meget græs.

Optimering af antal dyr i stalden
Ved at arbejde med forskellige tiltag i stalden, der optimerer antallet af dyr, kan man opnå en reduktion af CO ₂-ækvivalenter.

Reduceret kælvningsalder: Færre foderdage på kælvekvierne. Det vil påvirke deres metanproduktion fra fordøjelsen samt reducere metan og lattergas på grund af mindre gødningsproduktion. Ligeledes vil lattergasproduktionen fra markdriften mindskes, idet der er et mindre foderforbrug.

Øget holdbarhed/sundhed = lavere udskiftningsprocent: En effektivisering af produktionen med en lavere udskiftningsprocent og færre antal opdrættede kvier medfører, at produktionen af metan fra dyrene sænkes samt at der vil ske en mindre udledning af lattergas og metan fra gødningslagrene.

Foderadditiver, der hæmmer dannelsen af metan
Der findes en række tilsætningsstoffer (foderadditiver) til drøvtyggere. Det er f.eks. nitrat, sulfat, 3- nitrooxypropanol (3-NOP), forskellige tangarter og essentielle olier, tanniner og saponiner. Alle tilsætningsstofferne har en reducerende effekt på, hvor meget metan, der dannes i koens vom. I økologisk produktion må man ikke benytte kemiske foderadditiver. Men der findes flere naturlige foderadditiver, som har vist sig at have et reduktionspotentiale på højde med de kemiske foderadditiver. Man arbejder stadig med at udvikle og teste både de kemiske og naturlige metanhæmmere.

Håndtering af gylle

Under opbevaringen af gylle kan den biologiske omsætning i gyllen føre til udledning af drivhusgasser, primært i form af metan. Der er flere metoder til at reducere udledningen af metan fra opbevaring af gylle.

Overdækning af gyllelagre med flydelag
Et naturligt flydelag på gyllebeholderen kan fjerne 40 % af det metan, som produceres i gyllen under lagring. En mere effektiv måde at fjerne metan på kræver formentlig en kombination af flydelag og en overdækning, som forlænger opholdstiden for metan i luften over flydelaget og dermed sikrer en bedre forsyning med metan til de metanoxiderende bakterier (Petersen et al., 2013). Principielt kan virkemidlet anvendes på alle bedrifter med opbevaring af ubehandlet gylle, her under på økologiske brug, hvis teknologiens effektivitet kan dokumenteres under praktiske lagringsforhold.

Hyppig udslusning af gylle
Hyppig udslusning af gylle er, når man udsluser gylle oftere end det er nødvendigt i forhold til fyldte gyllekummer eller gyllekanaler. Hyppig udslusning kan anvendes i de fleste gyllesystemer. Det reducerer udledningen af metan fra gylle i stalden. Temperaturen er oftest lavere uden for end i stalden. Ved at opbevare gyllen ved lavere temperatur udenfor, reduceres mikroorganismernes omsætningshastighed af det organiske materiale, og på den måde reduceres produktionen af metan.

Forsuring af gylle
Forsøg viser, at udledning af metan fra kvæggylle behandlet med svovlsyre var op til 87 % lavere end fra ubehandlet gylle. (Petersen et al., 2012). Forsøgene peger på, at der sker en reduktion i udledning af metan ved staldforsuring, både i stald og under lagring af gylle. Forsuring med svovlsyre er dog ikke tilladt i den økologiske produktion. Her kan man anvende bioforsuring. Bioforsuring kan for eksempel ske med melasse i kombination med eddikesyre. Teknologien er ikke færdigudviklet, men der er muligheder. Læs mere her.

Nitrifikationshæmmere
Nitrifikationshæmmere er kemiske stoffer, der forsinker omdannelsen af ammonium til nitrat. Derved kan en større del af det kvælstof, der er i gyllen blive optaget af planterne, ligesom risikoen for udvaskning af nitrat mindskes. Effekten af nitrifikationshæmmere i forhold til udvaskning af kvælstof forventes at være størst på sandjord med dyrkning af majs, roer og kartofler, som på grund af deres sene optagelse af kvælstof har en forhøjet risiko for tab ved kraftig nedbør i forårsperioden. Økologer må ikke bruge de kemisk fremstillede nitrifikationshæmmere, men der arbejdes på at udvikle naturlige nitrifikationshæmmere som blandt andet kan anvendes i økologisk produktion.

Flere biogasanlæg
Når gylle kommer i et biogasanlæg bruges den metan, som gyllen ellers ville frigive til atmosfæren til biogasproduktion. Biogassen kan erstatte fossile energikilder og metan nyttiggøres frem for at skade klimaet. Det er relevant at sætte alle former for husdyrgødning gennem et biogasanlæg og dybstørrelse.

Øget brug af bioraffinering
Bioraffinering er en metode, hvor man både producerer foderproteiner og biogas. På den både kan man skabe en økonomisk værdi for flere græsmarker i sædskiftet, da man fra græsset kan udvinde højkvalitets proteinfoder, samtidig med at der produceres biogas. Mere dansk produceret foderprotein bl.a. via bioraffinering kan reducere importen af fx sojaprotein fra Sydamerika og dermed havde en positiv effekt på vores klimaregnskab.

Lyt til podcasten Spis græs til

På Ausumgaard udvinder landmand Kristian Lundgaard-Karshøj græsprotein til sine grise og kyllinger, så soja fra fjerne lande ikke er nødvendigt. Ny epokegørende teknologi - bioraffinering - gør det muligt at lave proteinholdigt foder af græs, som også grise og fjerkræ kan æde. Hør Kristian Lundgaard-Karshøj og professor Uffe Jørgensen, Århus Universitet fortælle om det geniale i udvinding af græsprotein.

Mange forskellige tiltag - samlet stor effekt
Som det fremgår over ovenstående udvalg af virkemidler til reduktion af landbrugets klimaaftryk, er der mange forskellige tiltag, man kan gøre på den enkelte bedrift for at reducere bedriftens klimapåvirkning. De forskellige tiltag har forskellig effekt - tilsammen vil flere forskellige klimareducerende tiltag på gårdniveau være med til at mindske det samlede landbrugserhvervs klimabelastning. En nødvendighed, hvis landbrugserhvervet skal bidrage til Danmarks reduktion af drivhusgasser med 39 procent i forhold til 2005 niveauet inden 2030, som EU har stillet som krav.

Med klimaværktøjet ESGreen Tool kan man få et overblik over bedriftens klimapåvirkning og forslag til hvor man skal sætte ind.

Med bæredygtighedsværktøjet RISE kan landmænd få en ide om gårdens klimapåvirkning og gårdens samlede bæredygtighedsstatus. Der måles på 10 forskellige bæredygtighedsparametre.

Læs mere om ESGreen Tool og RISE i artiklen om Økologi og klima.

Få mere at vide

"Derfor er drivhusgasserne landbrugets store problem", Landbrugsavisen

"Virkemidler til reduktion af klimagasser i landbruget", Aarhus Universitet

"Klimaeffekt ved omlægning til økologisk jordbrug", Aarhus Universitet

"Drivhusgasser og klimaaftryk kort fortalt, Klimafolde 2022", Landbrug & Fødevarer

"Klimakatalog", Landbrugsinfo

"Klimapartnerskabet for Fødevare- og landbrugssektoren", Regeringens klimapartnerskaber

"Vidensyntese om livscyklusvurderinger og klimaeffektivitet i landbrugssektoren", Aarhus Universitet

"Denmarks national inventory report", Aarhus Universitet

"Pixibog, klima og økologi, 2020", Landbrug & Fødevarer og SEGES

"Vejen til det bæredygtige robuste landbrug", Aarhus Universitet

"Græssende køer udleder mindre metan", Innovationscenter for Økologisk Landbrug

"Virkemidler til bæredygtig udvikling, kvægstalden", SEGES Innovation

"ESGreen Tool", SEGES Innovation

"Klimatjek sætter turbo på CO2e-reduktionen", Arla

Tekst: Landbrug & Fødevarer Økologi

Redigering: Landbrug & Fødevarer Økologi

Faglig kvalitetssikring: Innovationscenter for Økologisk Landbrug

Opdateret: 2023

# data[].attributes.attachment_link.title
Virkemidler til et mere klimavenligt økologisk landbrug

# data[].attributes.attachment_link.description
Læs om virkemidler til et mere klimavenligt økologisk landbrug. Reducér klimaaftrykket med grøn energi, kulstofbinding, biogasanlæg, og bioraffinering.

# data[].attributes.attachment_link.description
Wilson Biochar sells the Ring of Fire Biochar Kiln for making biochar and using it onsite to improve soil in fields and forests while sequestering carbon.

# data[].attributes.headline
Forsøg med fremstilling af Bioethanol af halm

# data[].attributes.subject
Forsøg med fremstilling af Bioethanol af halm

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Dette forsøg er en del af undervisningsforløbet: Fra halm til bioethanol

Introduktion

Formålet med denne øvelse er at fremstille bioethanol ud fra halm eller andre celluloseholdige substrater som papir. Som beskrevet i det tilknyttede projekt på biotechacademy.dk, er nedbrydningen af cellulose til monosaccharider en vanskelig og energisk krævende proces. Der kræves en grov forbehandling af halmen, før enzymerne kan udføre det finere arbejde med at nedbryde polymerer af glukose og andre monosaccharider. Disse ting vil du selv få lejlighed til at prøve af.

Forsøgsvejledning

Hele forsøgsvejledningen kan læses her:
Forsøgsvejledning - Fremstilling af bioethanol fra halm

# data[].attributes.attachment_link.title
FORSØG: Fremstilling af bioethanol fra halm

# data[].attributes.attachment_link.description
Dette forsøg er en del af undervisningsforløbet: Fra halm til bioethanol Formålet med denne øvelse er at fremstille bioethanol ud fra halm eller andre celluloseholdige substrater som papir. Som beskrevet i det tilknyttede projekt på biotechacademy.dk, er nedbrydningen af cellulose til monosaccharider en vanskelig og energisk krævende proces.