# data[].attributes.attachment_link.description
Suur Pauk toimus u 12. 15mld. aastat tagasi. Tegemist on kosmoloogilise teooriga, mis seletab meie universumi algust. teooria kohaselt oli universumi alguses äärmiselt kuum ja tihe punkt, mida nimetatakse singulaarsuseks. Seejärel toimus umbes 13,8 mld. aastat tagasi plahvatuslik paisumine ja seda nimetataksegi Suureks Pauguks. Seee plahvatuslik paisumine viis universumi kujunemiseni sellikseks, nagu me seda tänapäeval teame.

# data[].attributes.attachment_link.description
4 miljardit kuni 2,5 miljardit aastat tagasi, geokronoloogilisel skaalal vanimal eoonil, mis on sama vana kui Maa ise, arenesid Arheaani meredes primitiivsed eluvormid. Elu arenes välja eranditult vee all. sest atmosfäär ei neelanud veel ultraviolettkiirgust. Toonane atmosfäär erines oluliselt praegusest, koosnes peamiselt metaanist, ammoniaagist, lämmastikust ja süsihappegaasist

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Take your narratives to the next level with our engaging, interactive timelines that are as visually stunning as they are informative.

Our easy-to-use platform lets you paint a vivid picture of the past, present, and even the future.

Enjoy the freedom to focus on what matters most, communicate key moments, and offer a full context that allows your audience to completely grasp your story.

Engage with interactivity, animation and beautiful design.

Focus on what is most important and communicate key moments.

Enhance comprehension by providing the context to fully understand the story.

Experience history in a way that connects the dots and puts things in perspective.

# data[].attributes.attachment_link.description
Elevate your projects with our intuitive timeline maker. Craft compelling educational, historical, or project timelines in just a few clicks. Experience ease like never before!

# data[].attributes.attachment_link.title
Geokronoloogiline skaala Tristan R1 timeline.

# data[].attributes.attachment_link.description
Juhtiv hüpotees meile kõigile tuttava Kuu tekkimise kohta kõlab nii - umbes 4,5 miljardit aastat tagasi tabas toonast alles mõnikümmend miljonit aastat tagasi noorest Päikesesüsteemi tolmust ja kiviräbust tekkinud Maad kusagil Marsi suurune planeet, mida kutsutakse tagasivaadates Theiaks. Hiiglasliku kokkupõrke tulemusel paiskus sulamagmaks muutunud planeedist välja hulk hõõguvpunast kivimit, mis jäi selle orbiidile tiirlema ning tahenes lõpuks Kuuks.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Periood: 2,5 miljardit kuni 542 miljonit aastat tagasi.
Tänu fotosünteesivale tsüanobakteritele suurenes Maa atmosfääris ja ookeanide pinnakihis hapniku sisaldus. Sel ajal toimus mitu suurt jääajastut ja Maa oli laialdaselt kaetud jääga. Selle ajastu lõpus ilmus Ediacara bioloogia, milles võis leiduda tänapäevaste organismirühmade esindajaid

# data[].attributes.attachment_link.title
Geokronoloogiline skaala. Aron R3 timeline.

# data[].attributes.attachment_link.description
Periood: 2,5 miljardit kuni 542 miljonit aastat tagasi. Tänu fotosünteesivale tsüanobakteritele suurenes Maa atmosfääris ja ookeanide pinnakihis hapniku sisaldus. Sel ajal toimus mitu suurt jääajastut ja Maa oli laialdaselt kaetud jääga. Selle ajastu lõpus ilmus Ediacara bioloogia, milles võis leiduda tänapäevaste organismirühmade esindajaid

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
300-250 mln aastat tagasi. Tekkis hiidmanner Pangaea, mida ümbritses hiiglaslik Panthalassa ookean. Hiidmandri siseala kuivas kõrbes valitses karm kliima. Sellistes tingimustes suutsid elada roomajad, kes olid seega maismaaloomastiku hulgas ülekaalus. Taimestikus suurenes paljasseenetaimede ja meredes luukalade osakaal.
Ajastu lõppes Maa ajaloo suurima väljasuremisega, kadus 95% Maad asustanud liikidest.

# data[].attributes.attachment_link.title
Geokronoloogiline skaala Jyrgen r3 timeline.

# data[].attributes.attachment_link.description
300-250 mln aastat tagasi. Tekkis hiidmanner Pangaea, mida ümbritses hiiglaslik Panthalassa ookean. Hiidmandri siseala kuivas kõrbes valitses karm kliima. Sellistes tingimustes suutsid elada roomajad, kes olid seega maismaaloomastiku hulgas ülekaalus. Taimestikus suurenes paljasseenetaimede ja meredes luukalade osakaal. Ajastu lõppes Maa ajaloo suurima väljasuremisega, kadus 95% Maad asustanud liikidest.

# data[].attributes.attachment_link.title
Geokronoloogiline skaala Elis Kristen R1 timeline.

# data[].attributes.attachment_link.description
We and our partners will store and/or access personal data on your device through the use of cookies and similar technologies, to display personalised ads, for ad and content measurement, audience insights and product development.

# data[].attributes.attachment_caption
Geokronoloogiline skaala Hipe R3 timeline.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Soojades troopikameredes elas rikkalik elustik, ilmusid esimesed maismaa taimed. Kliima oli valdavalt soe kuid ajastu lõpus toimus kiire jahenemine, mis lõppes jääajaga.
Jääaeg tõi kaasa madalmerede kuivamise, mis omakorda massilise merelustiku väjasuremise

# data[].attributes.attachment_link.title
Geokronoloogiline skaala Liisi G2R3 timeline.

# data[].attributes.attachment_link.description
Soojades troopikameredes elas rikkalik elustik, ilmusid esimesed maismaa taimed. Kliima oli valdavalt soe kuid ajastu lõpus toimus kiire jahenemine, mis lõppes jääajaga. Jääaeg tõi kaasa madalmerede kuivamise, mis omakorda massilise merelustiku väjasuremise

# data[].attributes.attachment_link.description
Kestis 4,6 kuni 4mld aastat tagasi. Maa teke. Periood vulkaaniliselt aktiivne, sagedased meteoriidisajud. Hadaikumi lõpuks kujunesid algne maakoor, atmosfäär ja ookeanid. Kivimeid on säilinud sellest perioodist Austraalias, Kanadas ja Gröönimaal.

# data[].attributes.attachment_link.title
Geokronoloogiline skaala Oliver R3 timeline.

# data[].attributes.attachment_link.description
Toimus väga kiire evolutsioon ehk kambriumi plahvatus. Kasvas rikkalikule loomastikule toiduks olevate vetikate hulk. Ilmusid käsnad, ainuõõssed, käsijalgsed, jülijalgsed ja limused. Paljudel loomadel kujunes mineraalne toes, näiteks koda tigudel ja karpidel ning tugev välisskelett trilobiitidel. Kestis 542 mln kuni 485 mln aastat tagasi.

# data[].attributes.attachment_link.description
We and our partners will store and/or access personal data on your device through the use of cookies and similar technologies, to display personalised ads, for ad and content measurement, audience insights and product development.

# data[].attributes.attachment_link.description
Kestis 2,5 mld-0,542 mld aastat tagasi. Tänu fotosünteesivate tsüanobakterite elutegevusele suurenes atmosfääris ja ookeanide pinnakihis hapnikusisaldus. Proterosoikumis toimus mitu suurt jäätumist, kus Maa oli ulatuslikult jääga kaetud. Aegkonna lõpus ilmus mõistatuslik pehmekehaline elustik, mille hulka võis kuuluda tänapäevaste rühmade esindajaid ning ka nüüdseks väljasurnud organismirühmi.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Staadiumi kestvus oli 4,4-4 mld aastat tagasi. Atmosfäär koosnes enamasti veest, vesiniktsüaniidist, ammoniaagist, metaanist jms. Kergemad gaasid nagu vesinik ja heelium pääsesid kosmosesse, kogu vesi atmosfääris oli veeauru kujul, kuna temperatuurid Maal olid siis väga kõrged.

# data[].attributes.attachment_link.description
Staadiumi kestvus oli 4,4-4 mld aastat tagasi. Atmosfäär koosnes enamasti veest, vesiniktsüaniidist, ammoniaagist, metaanist jms. Kergemad gaasid nagu vesinik ja heelium pääsesid kosmosesse, kogu vesi atmosfääris oli veeauru kujul, kuna temperatuurid Maal olid siis väga kõrged.

# data[].attributes.attachment_link.title
Geokronoloogiline skaala Nele R3 timeline.

# data[].attributes.attachment_link.description
Kestis 2,5 mld-0,542 mld aastat tagasi. Atmosfääris ja ookeanide pinnakihis suurenes hapnikusisaldus, mis oli tänu fotosünteesivate tsüanobakterite elutegevusele. Proterosoikumi jooksul oli Maa mitu korda ulatuslikult jääga kaetud. Aegkonna lõpus ilmus mõistatuslik pehmekehaline elustik, mille hulka võis kuuluda tänapäevaste rühmade esindajaid ning ka nüüdseks väljasurnud organismirühmi.

# data[].attributes.attachment_link.title
Geokronoloogiline skaala Ott R1 timeline.

# data[].attributes.attachment_link.description
We and our partners will store and/or access personal data on your device through the use of cookies and similar technologies, to display personalised ads, for ad and content measurement, audience insights and product development.

# data[].attributes.attachment_link.title
Geokronoloogiline skaala Ken-Rick G2R3 timeline.

# data[].attributes.attachment_link.description
We and our partners will store and/or access personal data on your device through the use of cookies and similar technologies, to display personalised ads, for ad and content measurement, audience insights and product development.

# data[].attributes.attachment_link.title
Geokronoloogiline skaala Margaret R1 timeline.

# data[].attributes.attachment_link.description
We and our partners will store and/or access personal data on your device through the use of cookies and similar technologies, to display personalised ads, for ad and content measurement, audience insights and product development.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Soojades troopikameredes elas rikkalik elustik, ilmusid esimesed maismaataimed. Kliima oli valdavalt soe, aga ajastu lõpul toimus kliima kiire jahenemine, mis lõppes jääajaga. Jäätumine tõi kaasa ookeanipõhja alanemise kuni 100 meetri võrra ja muutis palju madalmered kuivaks maismaaks. Elualade vähenemine tõi kaasa mereelustiku massilise väljasuremise.

# data[].attributes.attachment_link.title
Geokronoloogiline skaala Karmen G2EV timeline.

# data[].attributes.attachment_link.description
Soojades troopikameredes elas rikkalik elustik, ilmusid esimesed maismaataimed. Kliima oli valdavalt soe, aga ajastu lõpul toimus kliima kiire jahenemine, mis lõppes jääajaga. Jäätumine tõi kaasa ookeanipõhja alanemise kuni 100 meetri võrra ja muutis palju madalmered kuivaks maismaaks. Elualade vähenemine tõi kaasa mereelustiku massilise väljasuremise.

# data[].attributes.attachment_link.title
Geokronoloogiline skaala Raimond G2R1 timeline.

# data[].attributes.attachment_link.description
We and our partners will store and/or access personal data on your device through the use of cookies and similar technologies, to display personalised ads, for ad and content measurement, audience insights and product development.

# data[].attributes.attachment_link.title
Geokronoloogiline skaala Laura R1 timeline.

# data[].attributes.attachment_link.description
4,6mld-4mld Periood oli vulkaaniliselt aktiivne, sagedased meteoriidi sajud. Perioodi lõpuks kujunes algne maakoor siis atmosfäär ja ookean. Sellest ajast on säilinud kivimeid vaid Gröönimaal, Kanadas ja Austraalias.

# data[].attributes.attachment_link.title
Geokronoloogiline skaala Melissa R1 timeline.

# data[].attributes.attachment_link.description
We and our partners will store and/or access personal data on your device through the use of cookies and similar technologies, to display personalised ads, for ad and content measurement, audience insights and product development.

# data[].attributes.attachment_link.title
Geokronoloogiline skaala Kelis G2R3 timeline.

# data[].attributes.attachment_link.description
Kestis 4,6 mld kuni 4 mld aastat tagasi. Maa teke. Periood vulkaaniliselt aktiivne, sagedased meteoriidisajud. Hadaikumi lõpuks kujunes algne maakoor ja atmosfäär ja ookean. Kivimid on säilinud sellest perioodist Austraalias, Kanadas ja Gröönimaal.

# data[].attributes.body
https://www.timetoast.com/timelines/2968115

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kambriumis tekkisid kõik peamised organismide ehitustüübid, mis eksisteerivad ka tänapäeval, samuti suurem osa tänapäevastest loomahõimkondadest. Seda väga kiiret evolutsiooni tuntakse kambriumi plahvatuse nime all.

# data[].attributes.attachment_link.title
Geokronoloogiline skaala Tõnis R1 timeline.

# data[].attributes.attachment_link.description
Kambriumis tekkisid kõik peamised organismide ehitustüübid, mis eksisteerivad ka tänapäeval, samuti suurem osa tänapäevastest loomahõimkondadest. Seda väga kiiret evolutsiooni tuntakse kambriumi plahvatuse nime all.

# data[].attributes.attachment_link.title
Geokronoloogiline skaala Juss R1 timeline.

# data[].attributes.attachment_link.description
Juhtiv hüpotees meile kõigile tuttava Kuu tekkimise kohta kõlab nii - umbes 4,5 miljardit aastat tagasi tabas toonast Maad kusagil Marsi suurune planeet. Hiiglasliku kokkupõrke tulemusel paiskus sulamagmaks muutunud planeedist välja hulk hõõguvpunast kivimit, mis jäi selle orbiidile tiirlema ning tahenes lõpuks Kuuks. Sellel ajal oli Kuu Maale praegusest mitu korda lähemal.

# data[].attributes.attachment_link.title
Geokronoloogiline skaala Miko R1 timeline.

# data[].attributes.attachment_link.description
Juhtiv hüpotees meile kõigile tuttava Kuu tekkimise kohta kõlab nii - umbes 4,5 miljardit aastat tagasi tabas toonast noort Maad kusagil Marsi suurune planeet, mida kutsutakse Theiaks. Hiiglasliku kokkupõrke tulemusel paiskus sulamagmaks muutunud planeedist välja hulk sulanud kivimit, mis jäi ümber maa tiirlema ning tahenes lõpuks Kuuks.

# data[].attributes.attachment_link.title
Geokronoloogiline skaala Madis R1 timeline.

# data[].attributes.attachment_link.description
We and our partners will store and/or access personal data on your device through the use of cookies and similar technologies, to display personalised ads, for ad and content measurement, audience insights and product development.

# data[].attributes.attachment_link.title
Geokronoloogiline skaala Markus R1 timeline.

# data[].attributes.attachment_link.description
We and our partners will store and/or access personal data on your device through the use of cookies and similar technologies, to display personalised ads, for ad and content measurement, audience insights and product development.

# data[].attributes.attachment_link.title
Geokronoloogiline skaala Marten R1 timeline.

# data[].attributes.attachment_link.description
Tänu fotosünteesivate tsüanobakterite elutegevusele suurenes atmosfääris ja ookeanide pinnakihis hapnikusisaldus. Proterosoikumis toimus mitu suurt jäätumist, mil Maa oli ulatuslikult jääga kaetud. Aegkonna lõpus ilmus mõistatuslik teadlaste seas seniajani vaidlusi tekitav pehmekehaline nn Ediacara elustik, mille hulka võis kuuluda nii tänapäevaste rühmade esindajad kui ka nüüdseks välja surnud organismirühmi.

# data[].attributes.attachment_link.title
Geokronoloogiline skaala Ella R1 timeline.

# data[].attributes.attachment_link.description
Suur Pauk toimus u. 12-15mld aastat tagasi. Suur pauk, (sõna otseses mõttes) kujutab endast hetke, mil "miski" ilmutab kogu asja ehk universumi päritolu. Pärast lööklaine, samal ajal kui Universum laienes, jahtus see piisavalt ja moodustusid esimesed subatomaatsed osakesed: elektronid, positronid, mesonid, neutronid, footonid ja pikk etcetera kuni enam kui 90 tänapäeval teadaoleva osakeseni.

# data[].attributes.attachment_link.title
Geokronoloogiline skaala Bia R1 timeline.

# data[].attributes.attachment_link.description
We and our partners will store and/or access personal data on your device through the use of cookies and similar technologies, to display personalised ads, for ad and content measurement, audience insights and product development.

# data[].attributes.attachment_link.title
Geokronoloogiline skaala Hanna R1 timeline.

# data[].attributes.attachment_link.description
Kuu tekkis 4,5 mld aastat tagasi. Juhtiv hüpotees Kuu tekkimise kohta: u 4,5 mld aastat tagasi tabas Maad kusagil Marsi suurune planeet, mida kutsutakse Theiaks. Hiiglasliku kokkupõrke tulemusel paiskus sulamagmaks muutunud planeedist välja hulk hõõguvpunast kivimit, mis jäi selle orbiidile tiirlema ning tahenes lõpuks Kuuks.

# data[].attributes.attachment_link.title
Geokronoloogiline skaala; Asso R1 timeline.

# data[].attributes.attachment_link.description
Umbes 4,5 miljardit aastat tagasi tabas Maad kusagil Marsi suurune planeet, mida kutsutakse tagasivaadates Theiaks. Hiiglasliku kokkupõrke tulemusel paiskus sulamagmaks muutunud planeedist välja hulk hõõguvpunast kivimit, mis jäi selle orbiidile tiirlema ning tahenes lõpuks Kuuks.

# data[].attributes.attachment_link.description
Umbes 4,5 miljardit aastat tagasi tabas Maad kusagil Marsi suurune planeet, mida kutsutakse tagasivaadates Theiaks. Hiiglasliku kokkupõrke tulemusel paiskus sulamagmaks muutunud planeedist välja hulk hõõguvpunast kivimit, mis jäi selle orbiidile tiirlema ning tahenes lõpuks Kuuks. Sellel ajal oli Kuu Maale praegusest mitu korda lähemal ning meie planeet pöörles toona kiiremini.

# data[].attributes.attachment_link.title
Geokronoloogiline skaala Maribel R1 timeline.

# data[].attributes.attachment_link.description
We and our partners will store and/or access personal data on your device through the use of cookies and similar technologies, to display personalised ads, for ad and content measurement, audience insights and product development.

# data[].attributes.attachment_link.title
Geokronoloogiline skaala Kaspar R1 timeline.

# data[].attributes.attachment_link.description
Umbes 4,5 miljardit aastat tagasi tabas toonast alles mõnikümmend miljonit aastat tagasi noorest Päikesesüsteemi tolmust ja kiviräbust tekkinud Maad kusagil Marsi suurune planeet, mida kutsutakse Theiaks. Hiiglasliku kokkupõrke tulemusel paiskus planeedist välja hulk hõõguvpunast kivimit, mis jäi selle orbiidile tiirlema ning tahenes lõpuks Kuuks.

# data[].attributes.attachment_link.description
kestus: 4,6mld kuni 4mld periood oli vulkaaniliselt aktiivne sagedased meteoriidisajud Hadaikumi lõpuks kujunes algne maakoor, atmosfäär ja ookean

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Umbes 4,5 miljardit aastat tagasi tabas Maad kusagil Marsi suurune planeet Theia. Kokkupõrke tulemusel paiskus sulamagmaks muutunud planeedist välja hulk hõõguvpunast kivimit, mis jäi selle orbiidile tiirlema ning tahenes lõpuks Kuuks. Siis oli Kuu Maale praegusest mitu korda lähemal ning meie planeet pöörles toona tublisti kiiremini. Miljardeid aastaid loodejõude on Kuu kaugust Maast suurendanud ning tänu sellele on ka viimase pöörlemine aeglustunud.

# data[].attributes.attachment_link.title
Geokronoloogiline skaala Grettel R1 timeline.

# data[].attributes.attachment_link.description
Umbes 4,5 miljardit aastat tagasi tabas Maad kusagil Marsi suurune planeet Theia. Kokkupõrke tulemusel paiskus sulamagmaks muutunud planeedist välja hulk hõõguvpunast kivimit, mis jäi selle orbiidile tiirlema ning tahenes lõpuks Kuuks. Siis oli Kuu Maale praegusest mitu korda lähemal ning meie planeet pöörles toona tublisti kiiremini.

# data[].attributes.attachment_link.title
Geokronoloogiline skaala Greg G2R3 timeline.

# data[].attributes.attachment_link.description
Kambriumi kestus oli 542 eKr - 485 eKr. Tekkisid kõik peamised organismide ehitustüübid ja suurem osa tänapäevastest loomahõimkondadest. Kasvas planktiliste vetikate hulk ning vetikad olid toiduks rikkalikule loomastikule, loomariiki ilmusid paljud selgrootud: käsnad, ainuõõssed, käsi- ja lülijalgsed ning limused ja esimesed kalad. Paljudel loomadel kujunes ka mineraalne toes ning välisskelett.

# data[].attributes.attachment_link.title
Geokronoloogiline skaala Dan Martin timeline.

# data[].attributes.attachment_link.description
We and our partners will store and/or access personal data on your device through the use of cookies and similar technologies, to display personalised ads, for ad and content measurement, audience insights and product development.

# data[].attributes.attachment_link.title
Geokronoloogiline skaala Eveli G2R3 timeline.

# data[].attributes.attachment_link.description
Tänu fotosünteesivate tsüanobakterite elutegevusele suurenes atmosfääris ja ookeanide pinnakihis hapnikusisaldus. Toimus mitu suurt jäätumis, mil Maa oli ulatuslikult jääga kaetud. Aegkonna lõpus ilmus mõistatuslik pehmekehaline nn Ediacara elustik, mille hulka võis kuuluda nii tänapäaevaste rühmade esindajad kui ka nüüdseks välja surnud organismirühmi.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
300-250 mln aastat tagasi. Tekkis hiidmanner Pangaea, mida ümbritses hiiglaslik Panthalassa ookean. Hiidmandri siseala kuivas kõrbes valitses karm kliima. Sellistes tingimustes suutsid elada roomajad, kes olid seega maismaaloomastiku hulgas ülekaalus. Taimestikus suurenes paljasseenetaimede ja meredes luukalade osakaal.
Ajastu lõppes Maa ajaloo suurima väljasuremisega, kadus 95% Maad asustanud liikidest.

# data[].attributes.attachment_link.title
Geokronoloogiline skaala Herko R1 timeline.

# data[].attributes.attachment_link.description
300-250 mln aastat tagasi. Tekkis hiidmanner Pangaea, mida ümbritses hiiglaslik Panthalassa ookean. Hiidmandri siseala kuivas kõrbes valitses karm kliima. Sellistes tingimustes suutsid elada roomajad, kes olid seega maismaaloomastiku hulgas ülekaalus. Taimestikus suurenes paljasseenetaimede ja meredes luukalade osakaal. Ajastu lõppes Maa ajaloo suurima väljasuremisega, kadus 95% Maad asustanud liikidest.

# data[].attributes.attachment_caption
Geokronoloogiline skaala Aliisi Peetsalu G2R2

# data[].attributes.attachment_link.description
Fotosünteesivate tsüanobakterite elutegevus suurendas atmosfääris ja ookeanide pinnakihis hapnikusisaldust. Proterosoikumis toimus mitu suurt jäätumist, mil Maa oli ulatuslikult jääga kaetud. Aegkonna lõppus ilmus mõistatuslik, teadlaste seas seniajani vaidlusi tekitav pehmekehaline nn Ediacara elustik, mille hulka võis kuuluda nii tänapäevaste rühmade esindajaid kui ka nüüdseks välja surnud organismirühmi.

# data[].attributes.attachment_link.title
Geokronoloogiline skaala Silver R3 timeline.

# data[].attributes.attachment_link.description
Kestus: 542 - 485mln aastat tagasi. Tekkisid kõik peamised organismide ehitustüübid, mis eksisteerivad ka tänapäeval. Seda nimetatakse kambriumi plahvatuseks. Kasvas planktiliste vetikate hulk, kes olid toiduks rikkalikule loomastikule. Ilmusid üksteise järel paljud selgrootute rühmad. Paljudel loomadel kujunes mineraalne toes. Toimus saak-ja röövloomade vaheline võidurelvastumine ehk mõlemate samaaegne evolutsioon.

# data[].attributes.attachment_link.title
Geokronoloogiline skaala Angela.J R1 timeline.

# data[].attributes.attachment_link.description
We and our partners will store and/or access personal data on your device through the use of cookies and similar technologies, to display personalised ads, for ad and content measurement, audience insights and product development.

# data[].attributes.attachment_link.title
Geokronoloogiline skaala Andri R2 timeline.

# data[].attributes.attachment_link.description
Kestus 542 mln kuni 485 mln aastat tagasi. Tekkisid kõik peamised organismide ehitustüübid, mis eksisteerivad ka tänapäeval. Samuti tekkis suurem osa tänapäevastest loomahõimkondadest. Seda väga kiiret evolutsiooni tuntakse kambriumi plahvatuse nime all. Suurenes planktiliste vetikate hulk. Ilmusid käsnad, ainuõõssed, käsijalgsed, lülijalgsed ja limuskid. Röövloomadel kujunesid välja jõulised lõuad ja hambad, saakloomadel mineraalne toes või tugev välisskelett.

# data[].attributes.attachment_link.title
Geokronoloogiline skaala Reya R1 timeline.

# data[].attributes.attachment_link.description
Tänu fotosünteesivate tsüanobakteritre elutegevusele suurenes atmosfääris ja ookeanide pinnakihis hapnikusisaldus. Sellel ajal toimus Maal mitu suurt jäätumist. Aegkonna lõpus ilmus mõistatuslik Ediacara elustik, mille hulka võis kuuluda nii tänapäevaste rühmade esindajad kui ka nüüdseks väla surnud organismirühmi.

# data[].attributes.attachment_link.title
Geokronoogiline skaala Emma G2R2 timeline.

# data[].attributes.attachment_link.description
542-485 mln aastat tagasi. Toimus väga kiire evolutsioon ehk Kambriumi plahvatus. Tekkisid kõik peamised ka tänapäeval eksisteerivate organismide ehitustüübid. Kasvas planktiliste vetikate hulk; vetikad olid omakorda toiduks rikkalikule loomastikule. Selgrootute rühmad: käsnad, ainuõõssed, käsijalgsed, lülijalgsed ja limused. Evolutsiooniline võidurelvastumine- röövloomade hambad tugevnesid, seevastu tekkis paljudel loomadel mineraalne toes ja tugev välisskelett.

# data[].attributes.attachment_link.title
Geokronoloogiline skaala Guzell G2EV timeline.

# data[].attributes.attachment_link.description
We and our partners will store and/or access personal data on your device through the use of cookies and similar technologies, to display personalised ads, for ad and content measurement, audience insights and product development.

# data[].attributes.attachment_link.title
Geokronoloogiline skaala Eleriin BK timeline.

# data[].attributes.attachment_link.description
Soolades meredes kujunesid käsnade, orallide ja lubivetkate ehitatudrifid, ujusid primitiivsed kalad - Taimed jätkasid maismaa asustamist, mis olid väikesed ja lihtsa ehitusega ja kasvasid niisketel, sageli üleujutatud aladel - Maismaad hakkasid ka asustama loomad(tuhatjalgsed, meriskorpionid ja skorpionid)

# data[].attributes.attachment_link.title
Geokronoloogiline skaala Kauri R2 timeline.

# data[].attributes.attachment_link.description
Kestis 542mln- 485mln aastat tagasi. Tekkisid kõik peamised organismide ehitustüübid, mis eksisteerivad tänapäeval, samuti suurem osa tänapäevastest loomhõimkondadest. Seda tuntakse kambriumi plahvatuse nime all. Kasvas planktiliste vetikate hulk. Ilmusid paljud selgrootute rühmad. Arvatakse, et väliskelett kujunes vastusena röövloomade jõuliste lõugade ja hammaste evolutsioonile. Seda nimetatakse evolutsiooniliseks võidurelvastumiseks.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Selle ajastu alguses ilmusid inimese vahetud eellased - perekond Homo esindajad, kelle Aafrikas alanud evolutsioon on viinud tänapäevase inimese Homosapiensi tekkimiseni. Kvaternaari jooksul on välja surnud palju imetaja- (mammut, karvane ninasarvik) ja linnuliike (dodo, moa). Mitmete loomade väljasuremist seostatakse inimese üha kasvava mõjuga planeedi elustikule.

# data[].attributes.attachment_link.description
Selle ajastu alguses ilmusid inimese vahetud eellased - perekond Homo esindajad, kelle Aafrikas alanud evolutsioon on viinud tänapäevase inimese Homosapiensi tekkimiseni. Kvaternaari jooksul on välja surnud palju imetaja- (mammut, karvane ninasarvik) ja linnuliike (dodo, moa). Mitmete loomade väljasuremist seostatakse inimese üha kasvava mõjuga planeedi elustikule.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kestus: 2,5 mld kuni 542 mlj aastat tagasi.
Fotosünteesivate tsüanobakterite elutegevuse tõttu suurenes atmosfääris ja ookeanide pinnakihis hapnikusisaldus. Sel ajal toimus mitu suurt jäätumist ning Maa oli ulatuslikult jääga kaetud. Aegkonna lõpus ilmus Ediacara elustik, mille hulka vis kuuluda tänapäevaste rühmade esindajaid.

# data[].attributes.attachment_link.title
Geokronoloogilone skaala Antonio Rand timeline.

# data[].attributes.attachment_link.description
Kestus: 2,5 mld kuni 542 mlj aastat tagasi. Fotosünteesivate tsüanobakterite elutegevuse tõttu suurenes atmosfääris ja ookeanide pinnakihis hapnikusisaldus. Sel ajal toimus mitu suurt jäätumist ning Maa oli ulatuslikult jääga kaetud. Aegkonna lõpus ilmus Ediacara elustik, mille hulka vis kuuluda tänapäevaste rühmade esindajaid.

# data[].attributes.attachment_link.title
Geokronoloogiline skaala, Henri Eljandi G2R2 timeline.

# data[].attributes.attachment_link.description
Kestis 4,6 mld - 4 mld aastat tagasi. See algas planeet Maa kujunemisega. Hadaikumist pärit kivimeid on Maal väga vähe, väikeste lapikestena on neid leitud Gröönimaalt, Kanadast ja Austraaliast. Vulkaaniliselt väga aktiivne periood, Maad tabasid sagedased meteoriidisajud.

# data[].attributes.attachment_link.title
Geokronoloogiline skaala Karolina Koikson R3 timeline.

# data[].attributes.attachment_link.description
Ehk agueoon. Esimesed üherakulised organismid. Tänu fotosünteesivate tsüanobakterite elutegevusele suurenes atmosfääris ja ookeanide pinnakihis hapnikusisaldus. Proterosoikumis toimus mitu suurt jäätumist, mil Maa oli ulatuslikult jääga kaetud. Aegkonna lõpus ilmus pehmekehaline ehk ilma skeletita nn Ediacara elustik, mille hulka võis kuuluda nii tänapäevaste rühmade esindajaid kui ka nüüdseks välja surnud organismirühmi.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Take your narratives to the next level with our engaging, interactive timelines that are as visually stunning as they are informative.

Our easy-to-use platform lets you paint a vivid picture of the past, present, and even the future.

Enjoy the freedom to focus on what matters most, communicate key moments, and offer a full context that allows your audience to completely grasp your story.

Engage with interactivity, animation and beautiful design.

Focus on what is most important and communicate key moments.

Enhance comprehension by providing the context to fully understand the story.

Experience history in a way that connects the dots and puts things in perspective.

# data[].attributes.attachment_link.description
The free timeline maker for creating timelines online. Make educational timelines, historical timelines or project managment timelines. It's as easy as toast to create a timeline of chronological events with our easy timeline tool!

# data[].attributes.attachment_link.title
Geokronoogiline skaala Ramon R2 timeline.

# data[].attributes.attachment_link.description
Kestis 4.6 miljardit kuni 4 miljardit aastat tagasi. Maa teke, vulkaaniliselt aktiivne, meteoriidisajud. Hadaikumi lõpuks kujunes algne maakoor, atmosfäär ja ookean. Sellest perioodist pärit kivimeid on leitud Kanadas, Austraalias ja Gröönimaal.

# data[].attributes.attachment_link.title
Geokronoloogiline skaala Gregor G2R2 timeline.

# data[].attributes.attachment_link.description
Kestis 2,5 mld kuni 542 mln aastat tagasi. Atmosfääris ja ookeanide pinnakihis suurenes hapnikusisaldus. Toimus mitu suurt jäätumist, mil Maa oli ulatuslikult jääga kaetud. Aegkonna lõpus ilmus pehmekehaline Ediacara elustik, mille hulka võisid kuuluda tänapäevaste rühmade esindajad kui ka nüüdseks välja surnud organismirühmad

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Troopikameredes leidis aset rikkalik põhjaelustik, kuhu kuulusid käsijalgsed, okasnahksed ja trilobiidid. Šelfimerede äärealadel ehitasid korallid, kihtpoorsed ja lubivetikad suuri riffstruktuure. Paljud kalaliigid, nagu mitmed rüükalad ja vihtuimsed, muutusid tolleaegseteks tipptasemel kiskjateks nii meredes kui ka järvedes.
Devoni ajastul toimusid suured muutused ka maismaal. Selle perioodi lõpuks olid moodustunud esimesed metsad, ja lisaks ilmusid maismaale ka esimesed kahepaiksed organismid.

# data[].attributes.attachment_link.title
Geokronoloogiline skaala Karita E timeline.

# data[].attributes.attachment_link.description
Troopikameredes leidis aset rikkalik põhjaelustik, kuhu kuulusid käsijalgsed, okasnahksed ja trilobiidid. Šelfimerede äärealadel ehitasid korallid, kihtpoorsed ja lubivetikad suuri riffstruktuure. Paljud kalaliigid, nagu mitmed rüükalad ja vihtuimsed, muutusid tolleaegseteks tipptasemel kiskjateks nii meredes kui ka järvedes. Devoni ajastul toimusid suured muutused ka maismaal.

# data[].attributes.attachment_link.title
Geokrononoomiline skaala Delia G2R2 timeline.

# data[].attributes.attachment_link.description
We and our partners will store and/or access personal data on your device through the use of cookies and similar technologies, to display personalised ads, for ad and content measurement, audience insights and product development.

# data[].attributes.attachment_link.title
Geokronoloogiline skaala Tomy G2R2 timeline.

# data[].attributes.attachment_link.description
We and our partners will store and/or access personal data on your device through the use of cookies and similar technologies, to display personalised ads, for ad and content measurement, audience insights and product development.

# data[].attributes.attachment_link.title
Geokronoloogiline skaala Kristjan R2 timeline.

# data[].attributes.attachment_link.description
Kestis 4 miljardit kuni 2,5 miljardit aastat tagasi. Meredes arenesid algelised eluvormid. Ladestutes on pärit vanimad stromatoliidid - mikroorganismide, sh tsüano- ja purpurbakterite ning vetikate toimel kujunenud kihilised moodustused. Stromatoliitides on säilinud ka bakterifossiile.

# data[].attributes.body
https://www.timetoast.com/timelines/2982971

# data[].attributes.attachment_link.description
Maa tekkimise protsess. Alguses oli see vulkaaniliselt aktiivne ja koges sageli meteoriidisadusid. Perioodi lõpuks olid välja kujunenud esialgne maakoor, atmosfäär ja ookean. Kivimid, mis on säilinud, on leitavad ainult Kanadas, Austraalias ja Gröönimaal.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
66-23 mln aastat tagasi.Algas lindude ja imetajate kiire evolutsioon. . Imetajad kujunesid suureks ja liigirikkaks rühmaks. Enamik imetajaid elasid maismaal, aga vaalade eellased elasid meredes. Ilmusid ka esimesed primaadid. Ajastu algul oli kliima soojem ja niiskem, kuid seejärel hakkas kliima jahenema ning valdavaks muutusid heitlehised taimed. Samuti kujunesid ulatuslikud rohumaad.

# data[].attributes.attachment_link.title
Geokronoloogiline skaala Karl G2R2 timeline.

# data[].attributes.attachment_link.description
66-23 mln aastat tagasi.Algas lindude ja imetajate kiire evolutsioon. . Imetajad kujunesid suureks ja liigirikkaks rühmaks. Enamik imetajaid elasid maismaal, aga vaalade eellased elasid meredes. Ilmusid ka esimesed primaadid. Ajastu algul oli kliima soojem ja niiskem, kuid seejärel hakkas kliima jahenema ning valdavaks muutusid heitlehised taimed. Samuti kujunesid ulatuslikud rohumaad.

# data[].attributes.attachment_link.title
Geokronoloogiline skaala Pille G2R2 timeline.

# data[].attributes.attachment_link.description
We and our partners will store and/or access personal data on your device through the use of cookies and similar technologies, to display personalised ads, for ad and content measurement, audience insights and product development.

# data[].attributes.attachment_link.title
Geokronoloogiline skaala Annika G2R2 timeline.

# data[].attributes.attachment_link.description
Tekkisid peamised organismide ehitustüübid ning suurem osa tänapäevastest loomahõimkondadest. Seda evolutsiooni tuntakse kambriumi plahvatuse nime all. Kasvas planktilise vetikate hulk, mis olid omakorda toiduks rikkalikule loomastikule. Tekkisid järjest paljud selgrootute rühmas: käsnad, ainuõõssed, käsijalgsed, lülijalgsed ja limused. Loomadel kujunes mineraalne toes (tigudel ja karpidel koda, trilobiitidel tugev välisskelett).

# data[].attributes.attachment_link.title
Geokronoloogiline skaala Tambet G2R2 timeline.

# data[].attributes.attachment_link.description
542-485 mln aastat tagasi. Väga kiire evolutsioon ehk kambriumi plahvatus. Tekkisid kõik peamised organismide ehitustüübid ja ka tänapäeval eksisteerivate organismide ehitustüübid. Kasvas planktiliste vetikate hulk. Selgrootute rühmad: käsnad, ainuõõssed, käsijalgsed, lülijalgsed ja limused. Evolutsiooniline võidurelvastumine-röövloomade hambad tugevnesid, seevastu tekkis paljudel loomadel tugev välisskelett ja mineraalne toes.

# data[].attributes.attachment_link.title
Geokronoloogiline skaala- Luisa G2BK timeline.

# data[].attributes.attachment_link.description
Üksikud rakud hakkasid moodustama kolooniaid. Igal rakul või rakukoloonial on omad ülesanded, moodustades mitmerakulisi organisme. See oli evolutsioonis otsustava tähtsusega, võimaldades keeruliste olendite olemasolu, suurendades nende suurust ja lubades erinevaid elundisüsteeme.

# data[].attributes.attachment_link.title
Geokronoloogiline skaala, Mattias Rihard, G2R2 timeline.

# data[].attributes.attachment_link.description
Tänu fotosünteesivate tsüanobakterite elutegevusele suurenes atmosfääris ja ookeanide pinnakihis hapnikusisaldus. Proterosoikumis toimus mitu suurt jäätumist, mil Maa oli ulatuslikult jääga kaetud. Aegkonna lõpus ilmus mõistatuslik, teadlaste seas seniajani vaidlusi tekitav pehmekehaline Ediacara elustik, mille hulka võis kuuluda nii tänapäevaste rühmade esindajaid kui ka nüüdseks välja surnud organismirühmi.

# data[].attributes.attachment_link.title
Geokronoloogiline skaala Raian G2R2 timeline.

# data[].attributes.attachment_link.description
Kestis 4,6 mld - 4 mld aastat tagasi. Maa teke, vulkaaniliselt aktiivne, metoriidisajud, Hadaikumi lõpuks kujunesid algne maakoor, atmosfäär ja ookeanid. Sellest perioodist pärit kivimid on leitud Kanadast, Austraaliast ja Gröönimaalt.

# data[].attributes.attachment_link.title
Geokronoloogiline Skaala, Kerret Vaske G2R2 timeline.

# data[].attributes.attachment_link.description
Kestis 4,6 mld - 4.0 mld aastat tagasi. Oli vulkaaniliselt aktiivne ja olid meteoriidi sajud. Hadaikumi lõpuks tekkis algne maakoor, atmosfäär ja ookeanid. Sellest perioodist tekkinud kivimeid on leitud Kanadast ja Austraaliast.

# data[].attributes.attachment_link.title
Geokronoloogiline skaala Meribel G2R2 timeline.

# data[].attributes.attachment_link.description
We and our partners will store and/or access personal data on your device through the use of cookies and similar technologies, to display personalised ads, for ad and content measurement, audience insights and product development.

# data[].attributes.attachment_link.title
Geokronoloogiline skaala Veli R2 timeline.

# data[].attributes.attachment_link.description
542-485 mln aastat tagasi. Toimus väga kiire evolutsioon ehk Kambriumi plahvatus. Tekkisid kõik peamised ka tänapäeval eksisteerivate organismide ehitustüübid. Kasvas planktiliste vetikate hulk; vetikad olid omakorda toiduks rikkalikule loomastikule. Selgrootute rühmad: käsnad, ainuõõssed, käsijalgsed, lülijalgsed ja limused. Evolutsiooniline võidurelvastumine- röövloomade hambad tugevnesid, seevastu tekkis paljudel loomadel mineraalne toes ja tugev välisskelett.

# data[].attributes.attachment_link.description
We and our partners will store and/or access personal data on your device through the use of cookies and similar technologies, to display personalised ads, for ad and content measurement, audience insights and product development.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Panthalassa ookeanis tekib hiidmanner Pangaea. Siseala kuiv kõrb, karm kliima. Ülekaalus nendeks elutingimusteks kohanenud roomajad. Taimestikus suurenes paljasseemnetaimede ja meredes luukalade osakaal.
Maa ajaloo suurim väljasurenemine, 95 protsenti Maa asutatud liikidest kadus.

# data[].attributes.attachment_link.description
Panthalassa ookeanis tekib hiidmanner Pangaea. Siseala kuiv kõrb, karm kliima. Ülekaalus nendeks elutingimusteks kohanenud roomajad. Taimestikus suurenes paljasseemnetaimede ja meredes luukalade osakaal. Maa ajaloo suurim väljasurenemine, 95 protsenti Maa asutatud liikidest kadus.

# data[].attributes.attachment_link.title
Geokronoloogiline skaala Martina G2BK timeline.

# data[].attributes.attachment_link.description
Arenesid esimesed maismaataimed. Troopikalistes meredes oli rikkalik elustik: käsijalgsed, trilobiidid, korallid. Kliima oli valdavalt soe, kuid ajastu lõpul jahenes ning algas jääaeg. Jääaja tuleku tõttu ookeanipind alanes 100m võrra, mis omakorda põhjustas mereelustiku massilise väljasuremise.

# data[].attributes.attachment_link.title
Geokronoloogilkine skaala Igor BK timeline.

# data[].attributes.attachment_link.description
We and our partners will store and/or access personal data on your device through the use of cookies and similar technologies, to display personalised ads, for ad and content measurement, audience insights and product development.

# data[].attributes.attachment_link.title
Geokronoloogiline skaala Ly-Ann BK timeline.

# data[].attributes.attachment_link.description
Maa tekkis arvatavasti umbes 4,6 miljardit aastat tagasi Päikesesüsteemi moodustumise käigus. See tekkis tolmu- ja gaasipilvest, mida nimetatakse päikesepilveks. Pilv kogunes kokku gravitatsiooni mõjul ning moodustas ketta, mille keskel tekkis Päike. Ketta ülejäänud osad hakkasid omakorda kokku tõmbuma ja moodustasid planeedid, sealhulgas Maa.

# data[].attributes.attachment_link.title
Geokronoloogiline skaala Markus Lemmo Mõttus G2EV timeline.

# data[].attributes.attachment_link.description
Maale lähenes ligikaudu Marsi-suurune taevakeha, millele on antud nimi Theia. Kokkupõrke tagajärjel eraldus Maast rohkesti materjali, millest moodustus Maa kaaslane Kuu. Selle plahvatuse energia pani muuhulgas aluse Maa kihilisele ehitusele. Maa sulas ning koostiselemendid hakkasid gravitatsiooniliselt eristuma. Sellest ajast on Maal rauast tuum.

# data[].attributes.attachment_link.title
Geokrononoomiline skaala Silvia G2R2 timeline.

# data[].attributes.attachment_link.description
We and our partners will store and/or access personal data on your device through the use of cookies and similar technologies, to display personalised ads, for ad and content measurement, audience insights and product development.

# data[].attributes.attachment_link.title
Geokronoloogiline skaala Gerli BK timeline.

# data[].attributes.attachment_link.description
Maa teke. Vulkaaniliselt aktiivne, sagedased meteroriidisajud. Perioodi lõpus kujunes algne maakoor, atmosfäär ja ookeanid. Kivimeid on säilinud vaid Kanadas, Austraalias ja Gröönimaal.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Troopikameredes elas rikkalik põhjaelustik - käsijalgsed, okasnahksed ja trilobiidid.Selfimerede äärealadel ehitasid korallid, kihtpoorsed ja lubivetikad suuri riffe. Paljud mered ja järved olid asustatud kaladega, näiteks rüükalad ja vihtuimsed, kasvasid väga suureks ning olid tippkiskjad. Suured muutused toimusid devonis ka maismaal. Kui algul oli maismaataimestik madal ja hore, siis ajastu lõpuks olid tekkinud esimesed metsad. Ilmusid esimesed kahepaiksed, selgroogsed, kes said maismaal elada

# data[].attributes.attachment_link.title
Geokronoloogiline skaala, Jackline BK timeline.

# data[].attributes.attachment_link.description
Troopikameredes elas rikkalik põhjaelustik - käsijalgsed, okasnahksed ja trilobiidid.Selfimerede äärealadel ehitasid korallid, kihtpoorsed ja lubivetikad suuri riffe. Paljud mered ja järved olid asustatud kaladega, näiteks rüükalad ja vihtuimsed, kasvasid väga suureks ning olid tippkiskjad. Suured muutused toimusid devonis ka maismaal. Kui algul oli maismaataimestik madal ja hore, siis ajastu lõpuks olid tekkinud esimesed metsad.