# data[].attributes.body
הפיכה דה פקטו במשרד החינוך. הרס החינוך הציבורי, הפרטת החינוך לעמותות פרטיות פוליטיות ללא לימודי ליבה, ללא פיקוח, עידוד השתמטות.

היסטוריה במערכת החינוך: שר החינוך, יואב קיש, פירסם היום את תקנות החינוך הממלכתי החדשות, המעודדות לראשונה מאז קום המדינה את החינוך הפרטי, על חשבון החינוך הממלכתי — ומאפשרות לבתי הספר הפרטיים, ובהמשך גם לגני הילדים, לקבל תוספות מתקציב המדינה.

התקנות ייכנסו כעת לתוקף באופן קבוע — כך שתוספות התקציב לחינוך החרדי ילכו ויגדלו עם השנים. כמו כן, התוספות ייכנסו לבסיס התקציב ולא ככספים קואליציוניים.

בשלב הראשון, התקנות יסייעו רק לרשתות החינוך החרדיות המזוהות עם יהדות התורה ועם ש"ס — החינוך העצמאי ומעיין החינוך התורני — ואלו יקבלו לצורך כך תקציב ייעודי. בתי הספר הפרטיים האחרים לא יקבלו תוספות תקציב עד להודעה חדשה, ובהתאם למקורות תקציביים עתידיים.

אריה דרעי ומשה גפני. בשלב הראשון, התקנות יסייעו רק לרשתות החינוך המזוהות עם יהדות התורה ועם ש"ס.

כך יכבלו מיליארדי שקלים את החרדים למפלגות שלהם - בעזרת ג'ובים.

עבור רשתות החינוך האלה שוריינו כ-600 מיליון שקל בתקציב 2024. לפי התקנות, בשנים הבאות משרד החינוך ימצא תקציב שייאפשר לבתי ספר נוספים לקבל את תוספות התקציב. במקביל לכך, תקציב החינוך יקוצץ ב-2025-2024 ביותר מ-400 מיליון שקל, כך שכל תוספת נוספת לחינוך הפרטי תגיע על חשבון שכר המורים ותקצוב התלמידים בבתי הספר בחינוך הציבורי.

(דה מרקר)

# data[].attributes.attachment_caption
כל המדריכים שלנו – ארגז הכלים של הפורום החילוני - הפורום החילוני

# data[].attributes.attachment_link.title
כל המדריכים שלנו – ארגז הכלים של הפורום החילוני - הפורום החילוני

# data[].attributes.attachment_link.description
  ⇓ לחצו על התמונה למעבר לארגז הכלים למאבק בהדתה במוסדות החינוך הממלכתיים ⇓

# data[].attributes.attachment_caption
משרד החינוך מקפיא תקציבים למחוננים, אך פועל להזרמת כספים לחינוך החרדי

# data[].attributes.attachment_link.title
משרד החינוך מקפיא תקציבים למחוננים, אך פועל להזרמת כספים לחינוך החרדי

# data[].attributes.body
https://www.themarker.com/news/education/2023-10-26/ty-article/.premium/0000018b-67c7-d979-a3bb-eff7b66f0000

*חרף ההצהרות: משרדי החינוך והאוצר פועלים להעברת התקציבים לחינוך החרדי / ליאור דטל*

למרות ההצהרות של שר החינוך, יואב קיש, ושר האוצר, בצלאל סמוטריץ', על הקפאת הכספים הקואליציוניים ומניעת העברתם בזמן המלחמה, משרדיהם פועלים כדי להפשיר את הכספים שיועדו להגדלת תקציבי בתי הספר החרדיים ולהעבירם בהקדם.

בניגוד להצהרות של שרי הממשלה, ייעוד הכספים לא שוּנה, והם ממתינים לעבור לייעודם המקורי — כל עוד לא הוחלט אחרת. כעת, במשרד החינוך מנסים להביא למימוש חלק מהכספים הקשורים לחינוך החרדי.

הכספים אמורים לעבור לשתי רשתות החינוך החרדיות המזוהות עם ש"ס ויהדות התורה, ונועדו להגדלת שכר המורים ברשתות באמצעות הכנסתם לרפורמת אופק חדש. כדי לאפשר את העברת הכספים, פועלים במשרד החינוך, בתמיכת האוצר, לתיקון ליקויים בהתנהלות הרשתות — שמנעה מהחשב הכללי באוצר להעביר להן את תוספת התקציב עבור אוקטובר.

תקציבי הרשתות ב–2023, לפני תוספת התקציב, מסתכמים ב–2.8 מיליארד שקל. התוספות מסתכמות בכ–200 מיליון שקל ב–2023 וביותר מ–500 מיליון שקל ב–2024 — וצפויות לגדול לכמיליארד שקל בשנה ביישום מלא. כמו כן, תשלום התוספת צפוי לעורר דרישה לתשלום תוספות דומות לכל בתי הספר הפרטיים בישראל, שעשויות להסתכם ב–2–1 מיליארד שקל בשנה, לפי הערכות.

במסגרת הבירור שנערך במשרדי הממשלה בתקופה האחרונה, עלה כי אין מניעה משפטית לבטל את תוספות התקציב שיועדו לחינוך החרדי — ולייעד את התקציבים לצורכי הלחימה והסיוע למשק. למרות זאת, נראה ששרי החינוך והאוצר מסרבים לעשות זאת ומעדיפים לקבוע עובדות בשטח.

התוספות התקציביות לרשתות החינוך החרדיות מיועדות בעיקר להגדלת שכר המורים, וזהו צעד בלתי־הפיך. אי־אפשר יהיה לעצור את התוספות הללו בקלות באופן חד־צדדי. גם הממשלות הבאות יצטרכו להמשיך להעבירן.

אתמול הודיע סגן השר במשרד ראש הממשלה, אבי מעוז, כי הוא מוותר על תקציב הרשות לחיזוק הזהות היהודית, שאמורה לקום לדרישתו, לצורכי הלחימה — אף שלא הודיע על סגירת הרשות באופן שישחרר את התקציב לטווח הארוך. לעומתו, חברים אחרים בממשלה מסרבים להיפרד מהכספים הקואליציוניים שהובטחו להם לפני המלחמה, ושרי האוצר והחינוך וראש הממשלה מסרבים לשנות את ייעודם לצורכי המשק.

סמוטריץ' אמר אתמול בראיון לגלי צה"ל כי הוא תומך בהגדלת התקציבים לרפורמת אופק חדש בבתי הספר החרדיים: "הכנסת אופק חדש לחינוך החרדי היא הדבר הכי טוב שיכול להיות במערכת הזאת".

*רשימה ארוכה של צרכים דחופים*

לקראת מתן תוספות התקציב לרשתות החרדיות, משרד החינוך קבע כללים ונהלים שיאפשרו לו לעקוב אחר השימוש בכספים, כדי לוודא שתוספת התקציב מנוצלת כראוי להגדלת שכר המורים, ולא נותרת בהנהלת הרשתות. המשרד קבע שכל בית ספר חרדי יהיה מחויב לדווח באמצעות המערכת הממוחשבת של המשרד על מצבת המורים שלו, היקף המשרה שלהם, ההכשרה שלהם ושכרם — כפי שעושים כל בתי הספר הציבוריים.

ברשתות החינוך החרדיות הביעו התנגדות לכך, וביקשו בתחילה שהרשת עצמה תעביר את המידע עבור בתי הספר — ולא כל בית ספר בנפרד. למרות זאת, ואף שהרשתות החרדיות עדיין לא העבירו את הדיווחים המלאים, במשרד האוצר החליטו להעביר להן — עוד לפני המלחמה — את תוספות התקציב עבור ספטמבר.

החשב הכללי במשרד האוצר הסביר במכתבו לרשתות כי אישר תוספת תקציב רק לבתי הספר שעמדו בדרישות.

בימים הראשונים למלחמה, בעוד המדינה מזועזעת מאירועי 7 באוקטובר, במשרד החינוך המשיכו לנסות להעביר את הכספים הקואליציוניים, עד ששר החינוך קיש והחשב הכללי באוצר, יהלי רוטנברג, הודיעו על הקפאת כל הכספים הקואליציוניים.

בהמשך, הודיע החשב הכללי לשתי הרשתות החרדיות כי הוא מקפיא את תוספות התקציב המיועדות לאוקטובר בגלל אי־עמידה בכללים שנקבעו. במשרדי הממשלה העריכו כי ההחלטה נובעת מחלק מההנחיה להקפיא את כל הכספים הקואליציוניים, אבל לאחר מכן, במשרדי החינוך והאוצר החליטו להמשיך לבחון את עמידת שתי הרשתות בכללים שנקבעו, במטרה לאפשר את הזרמת הכספים או חלקם.

המהלכים האלה מקודמים במשרד החינוך ומגובים על ידי בכירי המשרד. כל זאת, בזמן שמשרד החינוך אמור לתת מענה חינוכי ונפשי לאלפי התלמידים המפונים, למשפחות קורבנות הטרור והחטופים, ולכלל תלמידי ישראל המתקשים לחזור לשגרת הלימודים — ומתקשה לעשות זאת בגלל רשימת הצרכים הגדולה והיעדר תקציבים זמינים.

ממשרד האוצר נמסר בתגובה: "הכספים לא שולמו ובשלב זה מוקפאים".

*לא ניתן מענה חינוכי לרוב ילדי המפונים*

שלשום התברר כי במשך השבועיים וחצי האחרונים משרד החינוך לא הצליח לגייס עובדי הוראה — מורות, גננות ומטפלות — וגם לא הצליח למצוא תקציב לצורך מתן מענה חינוכי לרוב ילדי המפונים מיישובי עוטף עזה ומשאר היישובים, למשל מעונות לגילי 0–3, גני ילדים, פעילויות חינוכיות, ושיעורים.

אתמול בערב הודיעו משרדי החינוך והאוצר כי נמצאה לשם כך תוספת תקציב, אבל הצרכים האלה עדיין לא תוקצבו בפועל. בזמן הזה, מסתבר שהמשרד התמקד גם בציבורים שאינם נמצאים כרגע תחת איום ביטחוני.

למשרד החינוך רשימה ארוכה של צרכים דחופים. בין השאר, המשרד אמור להקים בתי ספר זמניים למפונים ולדאוג להחזירם לשגרת לימודים ולספק להם מענה ותמיכה נפשית ולימודים — צעד שלא בוצע עד כה, קרוב לשלושה שבועות מתחילת המלחמה.

בנוסף, המשרד אמור לשפץ ולשקם בתי ספר שנפגעו במתקפות, להעסיק מאות פסיכולוגים ויועצים חינוכיים, מאחר שכיום הוא מתמודד עם מחסור באנשי מקצוע, להחזיר את כלל מערכת החינוך לשגרת לימודים, וכן להתאים את תוכניות הלימודים ולשים דגש על מענים חברתיים ורגשיים.

כמו כן, המשרד צריך לדאוג לסוגיית הבגרויות של תלמידי התיכון ברחבי המדינה, לצמצם פערים חינוכיים שהתלמידים צברו, וכן לפעול למיגון בתי ספר לאחר שהתברר שברובם אין מרחבים מוגנים שיכולים להכיל את כלל התלמידים הלומדים בהם.

*ביקורת רחבה עוד לפני פרוץ המלחמה*

הגדלת תקציבי בתי הספר החרדיים באמצעות הכנסתם לרפורמת אופק חדש — תוך התמקדות ברשתות המזוהות עם המפלגות החרדיות — הוא הסעיף המשמעותי ביותר למפלגות החרדיות מבין כל הסעיפים שסוכמו בהסכמים הקואליציוניים. הסיבה לכך היא שלא מדובר בתוספת תקציב חד־פעמית, אלא בתוספת משמעותית וקבועה לתקציבם.

זהו צעד שעורר ביקורת ציבורית רחבה עוד לפני תחילת המלחמה, מאחר שמדובר בבתי ספר פרטיים המזוהים פוליטית ונקלעו לגירעונות, המורים המועסקים בהם אינם עובדי מדינה, והפיקוח של משרד החינוך עליהם הוא דל מאוד.

ביקורת נוספת הושמעה מצד שאר בתי הספר הפרטיים, שדרשו לקבל גם הם את תוספות התקציב כבר בשנת הלימודים הנוכחית, כמו רשתות החינוך החרדיות. ומנגד, נשמעה ביקורת גם של גורמי המקצוע במשרדי הממשלה על כך שהצעד יפגע בחינוך הממלכתי־ציבורי.

השר במשרד החינוך חיים ביטון, שכיהן בעבר כמנכ"ל רשת החינוך מעיין החינוך התורני, המזוהה עם ש"ס, היה אחראי במשרד על קידום הנושא. המשרד החליט להגדיל את תקציבי הרשתות כבר בשנת הלימודים הנוכחית, לפני המלחמה.

https://www.themarker.com/news/education/2023-10-26/ty-article/.premium/0000018b-67c7-d979-a3bb-eff7b66f0000

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
בעקבות תחקיר "שווים", בו נחשפו תלונות הורים על כך שלא מאפשרים להם להיות קשר ישיר עם תומכי החינוך (הסייעים/ות) של ילדיהם, פנתה אתמול חברת הכנסת דבי ביטון (יש עתיד) לשר החינוך, יואב קיש (הליכוד), וביקשה ממנו לחדד את הנהלים בנושא בגנים ובבתי הספר. זאת בכל הנוגע לקשר המחייב בין הורים לתומכי החינוך, קשר שבניגוד להנחיות משרד החינוך והשלטון המקומי נמנע או מופעל באופן חלקי בלבד.

"הסייעות הן הגורם המתווך בין ההורה לבין מה שקורה לילד/ה, וכך במקרים רבים לטענת ההורים הם נותרים חסרי אונים וללא מידע על ילדיהם", כתבה ח"כ ביטון לשר. "הצטערתי לגלות שבבתי ספר רבים צוותי החינוך מסרבים לסייעות ליצור קשר עם ההורים גם כאשר הסייעות מעוניינות בכך".

עוד כתבה ח"כ ביטון: "לפי סעיף 2.12.2 בחוזר מנכ"ל משרד החינוך, שפורסם בשנת 2021, נקבע כי בכל הנוגע לתלמידים משולבים בחינוך הרגיל, מנהלת הגן/המחנכת, בעזרת הצוות העובד עם התלמיד ובשיתוף הסייעת, אחראים לשמירה על רציפות הקשר המקצועי מורה- סייעת-תלמיד-הורה".

כזכור, משרד החינוך והשלטון המקומי הוציאו הנחיות ו הבהרות מפורשות כבר בשנת 2016, וגם אשתקד, על כך שהקשר בין תומכת החינוך (משלבת/סייעת) להורים של הילד המשולב או שזקוק לעזרה - הוא קשר הכרחי. למרות זאת, מתחילת השנה התקבלו במערכת "שווים" עשרות דיווחים על כך שנמנע קשר זה, או שהוא מבוצע באופן חלקי בלבד.

לטענת ההורים, הסיבות לכך שונות ומשונות. חלקם מספרים שאומרים להם בבית הספר ובאגפי החינוך ברשויות המקומיות, שאסור בכלל לסייעות ליצור קשר עם ההורים. יש שמחמירים וטוענים כי ההורים "חופרים" לסייעות, ולכן לא צריך לתת להם את מספר הטלפון שלה.
*************************** עזרו לנו להמשיך לעבוד בשבילכם. מוזמנים לעגל לטובה לעמותת שווים. רק 5 שקלים בממוצע בחודש. הקליקו >> bit.ly/Shavvim-igul-letova ***************************
"סיבה" נוספת שעלתה היא שאסור לדבר עם ההורים אלא בחסות הצוות החינוכי של בית הספר, מחשש למסירת מידע שגוי על הילד. לכן, גם כשיש רצון טוב מצד הסייעות להיות בקשר, לפי טענות ההורים חלקן ננזפות על כך. אחרות מרגישות שמשרתן בסכנה.

התחושות האלה מסבירות את טענת משרד החינוך כי נכון לשנת הלימודים הנוכחית, אין אף תלונה אחת בנושא אי הקשר בין סייעת להורים, באף בית ספר ברחבי הארץ. למרות הנתון העגום הזה, במשרד מעודדים את ההורים לפנות עם הפרטים של בתי הספר כדי שהם יוכלו להתמודד עם כך ולוודא כי הקשר בין ההורה לבין הסייעות מתקיים.

בעקבות פנייתנו, הבהיר מרכז השלטון המקומי: "הורים לתלמידים עם צרכים מיוחדים הם שותפים משמעותיים למערכת החינוך בתהליך החינוכי של ילדם. במהלך שנה״ל שעברה הוצאנו מכתב לרשויות המקומיות המעודד את הקשר בין צוות המוסד להורים, ומחזק בניית ערוצי תקשורת מוסכמים ומקובלים על כולם. נוכח פניות שעלו לאחרונה, הנוגעות למניעת תקשורת בין ההורים לצוות, בכללן הסייעת האישית, אנו נרענן את ההנחיה בשנית".

נושא אי הקשר בין הסייעות להורים עלה גם בדוח של מרכז המחקר והמידע של הכנסת שפורסם בשנה שעברה. על פי הדוח, ארגונים חברתיים דיווחו שישנם בתי ספר שלא מאפשרים לסייעת/משלבת ליצור קשר ישיר עם ההורים של התלמיד/ה. זאת, בניגוד להנחיות משרד החינוך שמרשה ואף מעודד לקיים קשר כזה.

יו"ר איגוד מנהלי אגפי החינוך ברשויות המקומיות, ד"ר שי פרוכטמן, הגיב לכך בדוח ואמר כי: "הסייעת אינה גורם מוכשר ומוסמך למסירת או קבלת מידע על התלמיד, ולכן הקשר צריך להתבצע באמצעות אנשי המקצוע, ולא באופן ישיר". משרד החינוך גרס טענה זאת.

גם שלמה דולברג, מנהל כללי במרכז השלטון המקומי לראשי הרשויות ומנהלי אגפי החינוך בעיריות, הבהיר נקודה זו במכתב ששלח למנהלים. "הורים לתלמידים עם צרכים מיוחדים הם שותפים משמעותיים למערכת החינוך בתהליך החינוכי של ילדם, וכשותפים לדרך, יש לוודא כי צוות המוסד כולו יעמוד עמם בקשר הדוק ויבנה ערוצי תקשורת מוסכמים ומקובלים על כולם".

לשימושכם ההורים, אנחנו מצרפים להורדה את המכתב המקורי מ-2016 ואת המכתב העדכני של משרד החינוך, כדי שתוכלו להדפיס או לשלוח בוואטסאפ לגורמים הרלוונטיים.

# data[].attributes.attachment_link.title
הח"כית לקיש: "לוודא שמתאפשר קשר ישיר בין הורים למשלבות" | שווים

# data[].attributes.attachment_link.description
בעקבות תחקיר "שווים" שפורסם אתמול, פנתה ח"כ דבי ביטון (יש עתיד) לשר החינוך בדרישה לחדד את הנהלים בנושא: "ההורים נותרים חסרי אונים וללא מידע על ילדיהם"

# data[].attributes.body
מקור: https://m.maariv.co.il/news/Education/Article-1042177

# data[].attributes.body
לקריאה:
https://www.themarker.com/news/education/2023-10-03/ty-article/0000018a-f4d0-d12f-afbf-f5d5c99e0000?utm_source=push_notification&utm_source=push_notification&utm_medium=app_push&utm_medium=app_push&source=android?utm_source=App_Share&utm_medium=Android_Native&utm_campaign=Share

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
הורים

זו תקופת החגים, הזמנים בהם אמורים ללמד במגוון מוסדות החינוך נושאים של זהות ושייכות למורשת ולמסורת היהודית. שבשנים האחרונות, דווקא בתקופות אלו, מועצמת פעילות של עמותות שונות בעלות אינטרסים זרים בחינוך הממלכתי. העטיפה סולידית, ומצליחה לחמוק לא פעם מתחת לרדאר של ההורים וגם של צוותי החינוך.

בשבוע שעבר גילו הורים באחד מבתי הספר היסודיים ברמת גן שלכיתה א' של ילדיהם נכנסו בנות שירות מעמותת רעות, ולימדו אותם תכנים שאינם מתיישבים עם תפיסת עולמם. בין היתר הופרדו הילדים לבנים ולבנות ושרו שירים מירוק חטאים והקמת בית המקדש.

מרבית בתי הספר בעיר מנעו מהעמותה לפעול בתוכם, אולם בתי ספר ספורים עדיין מאפשרים לנציגיה להיכנס ללימודים, בין אם בגלל חוסר תשומת לב, או באופן מודע. באחד המקרים נכנס רב לכיתה ללא שההורים קיבלו על כך הודעה מראש..

"מאחורי העמותה עומד אחד הרבנים הקיצוניים בציונות הדתית"

אב לילדה בכיתה א' באחד מבתי הספר ברמת גן מספר שגילה על הפעילות נציגות עמותת רעות ערב לפני שהתקיימה. "לא ניתן בשום שלב מידע על הפעילות ועל מי שעומד מאחוריה, וכמובן שלא נאמר שיש לנו זכות לבחור אם הילדה תשתתף או לא. החלטנו שאנחנו לא מוכנים שהבת שלנו תשתתף אלא אם כן הפעילות תוקלט ונוכל לשמוע את הדברים בעצמנו. בעינינו תכנים של יהדות צריכים להילמד לפי תכנית הלימודים הממלכתית ותכנים של העצמה צריכים להעביר אנשים שיש להם רקע והכשרה ומתאימים למסגרת חילונית, ולא בנות שירות".

הרב יהושע שפירא | צילום: יונתן זינדל, פלאש 90

העמותה רשומה תחת רשת חמד"ת רעות. בין בעלי התפקידים המרכזיים בה נמצא הרב יהושע שפירא, ראש ישיבת ההסדר ברמת גן, שנחשב לאחד הקולות השמרניים בציונות הדתית. בסוף שנות השמונים ריצה עונש מאסר לאחר התפרעות בכפר פלסטיני. לפני מספר שנים הצהיר שיראל הופכת ללהט"בסטן וכי: "תופעת הלהט"ב היא חולי שהולך ומשתלט על המדינה".

על פי הנהלים, מנהלי בתי הספר מחויבים להודיע להורים על כניסה של תוכן דתי לבית הספר, ולאפשר להם להוציא את ילדיהם מהפעילות. בינתיים, לא מעט התארגנויות של הורים בעיר מונעות את המשך הפעילות.

בעמותת רעות טענו בתגובה שהמרכז ותכניו מלווים ומפוקחים על ידי משרד החינוך (ומנהלות שרצו גם עברו על התכנים לפני כן), והפעילות מקבלת במהלך השנים תשבחות ואהדה רבה מהנהלות וצוותי בתי הספר ומההורים. (התגובה המלאה מופיעה בסוף הכתבה).

"אני לא צריך לנהל וויכוח עם הבן שלי אם יש או אין אלוהים"

מי שמצטרף בכל הכוח למאבק בעמותת רעות ובעמותות דומות הוא עו"ד רועי ברזילי, סגן ראש עיריית רמת גן ומתמודד למועצת העיר. "לפני כמה שנים לגן של הבן שלי, נכנסו בני ישיבת ההסדר ולימדו אותם על אלוהים ודיברו על לוחות הברית, כשהבן שלי חזר הביתה הוא סיפר שיש אלוהים והיה וויכוח על העניין הזה, מאוד מוזר לי שאני צריך לנהל וויכוח עם הילד שלי שיש או אין אלוהים. אפשר ללמוד מורשת ומסורת יהודית כמקור השראה, אבל כאשר זה הופך להיות מקור סמכות שאתה תלוי בו זה מעוות את התמונה".

התופעה אינה ייחודית לרמת גן, כמובן. חגי פרנקל, תושב רעננה ואבא לילדים שלומדים במוסדות חינוך שונים בעיר מספר שב-2019 הועלתה הצעה שמטרתה לחייב את בתי הספר בעיר ליידע את ההורים לגבי כניסת עמותות לבתי ספר ברעננה ומועצת העיר הפילה את ההצעה. גם כאן הנושא מודגש על ישי רשימה שרצה למועצת העיר. "לא כל ההורים באמת חשופים לכל התכנים, לא מקבלים את הרקע וזה תלוי בזמן הפנוי שלי ושל הורים אחרים שמגדילים ראש וזה תלוי בכוח המוגבל מול הנהגת ההורים ומול בית הספר והחשש שלנו שברעננה ובערים אחרות יש עמותות שמסתובבות בין הרגליים וזה צריך להיות מפוקח על ידי הרשות המקומית", הוא אומר.

ד"ר כרמל בלנק | צילום: אלכס עבאדה ריין

"עמותות אלו מקבלות כעת יותר תקציבים ולכן הן צוברות תאוצה"

ד"ר כרמל בלנק, אחת ממובילות ההתארגנות "לא בבית ספרנו" המלווה הורים המבקשים להתארגן כנגד גזענות, הומופוביה והדתה, מסבירה שהעובדה שנכנסת לבתי ספר ממלכתיים עמותה דתית אורתודקסית ומלמדת ילדים חילוניים נושאים כמו חגים וזהות בעייתית כי היא מדגישה שאין לציבור החילוני שום דבר להציע.

"רק מישהו אורתודוקסי ילמד אותנו מה זה להיות יהודי? זה מחזק את הנרטיב של העגלה הריקה. בפועל התכנים אורתודוקסיים, ולא ידוע לנו מה בדיוק נלמד שם, לכן החלטנו להתארגן והקמנו קבוצה קטנה של מתנדבות, שבה אנו עוזרות להורים לתלמידים בעיקר בחינוך הממלכתי להתארגן ולבנות קהילה מעורבת ומשפיעה שמקדמת תכנים ליברליים הומניסטיים ודמוקרטיים בבית הספר על ידי הוצאת תכנים בעייתיים כמו תכנים גזעניים או הדרה של נשים".

ד"ר בלנק מסבירה, שבתקופה הנוכחית הפעילות של עמותות אלו תופסת תאוצה יותר גבוהה כי ניתנים להם יותר תקציבים. "קיבלו החלטה שאם אלו גופים שעוסקים בזהות יהודית הם מקבלים כפל תקציבים, ולכן הן מוצעות לבתי ספר בחינם או כמעט בחינם וכשבבתי ספר יש מחסור בכוח אדם וצריכים להחליט אם להזמין בת שירות שתבוא פעם בשבוע בחינם או גוף ליברלי שיעלה הרבה כסף קל להזמין את בנות השירות. באחד מבתי הספר המנהלת אומרת: אין בעיה לא נביא את עמותת זהות או מדרשת להב אבל תביאי לי הצעה לגוף אחר שיבוא בחינם, ואין".

"דורשים ממנהלי בתי הספר לעדכן את ההורים לגבי פעילות של עמותות"

דיתי דגני פלד מרמת השרון, מנהלת "הפורום החילוני", עמותה שלמעלה מעשור נאבקת למען קידום זכויות הציבור החילוני וכנגד הדתה במערכת החינוך בצבא ובמרחב הציבורי, מסבירה שלנסיונות להחדיר סדר יום פוליטי לתוך החינוך ההממלכתי יש הרבה מופעים. "זה נכנס מכל כיוון, אין כמעט עיר שאין בה גרעין תורני או בית חב"ד או עמותות דתיות כאלה ואחרות שמטרתן היא פעילות בחינוך הממלכתי, יש הרבה טקסים ואירועים שמי שהעביר אותם בעבר היה הצוות החינוכי זה עבר תהליך של הפרטה ומיקור חוץ. במצב הנוכחי של מחסור כרוני בעובדי הוראה, מציעים מימון לתוכניות ייעודיות שמקדמות העמקה בזהות היהודית וכשנותנים מתנות אתה לוקח".

"באחד מבתי הספר המנהלת אומרת: אין בעיה לא נביא את עמותת זהות או מדרשת להב אבל תביאי לי הצעה לגוף אחר שיבוא בחינם, ואין"

חלק מהמהלכים שאותם מקדם הפורום החילוני בשנים האחרונות הוא כיתה בלי הדתה - מדריך מקיף שמטרתו לתת כלים להורים על מנת שיידעו לפעול ולבדוק אלו תכנים ומסרים נכנסים למוסדות החינוך, ומי עומד מאחוריהם. "ארגון הגג שמאגד את כל העמותות שפועלות באופן מוצהר בחינוך הממלכתי הוא ארגון זהות ששולח לבתי הספר בנות שירות לאומי. במאבק סביב נושא ההדתה הרבה מאוד מהעמותות נווטו החוצה על ידי פעילות נמרצת ונחושה של הורים, אבל חזרו למערכת החינוך בדלת הראשית באמצעות תוכנית גפן, מאגר של מגוון תוכניות חיצוניות שמשרד החינוך מציע לבתי הספר בין היתר, בכישורי חיים וחינוך פיננסי וגם בנושאי יהדות. הבעיה היא שזה בלתי אפשרי לפקח על 20,000 תוכניות ברמת מערך שיעור, יש אלפי ספקים שחלקם עמותות וחלקם אנשים פרטיים או גופים עסקיים שאין עליהם בקרה או מידע. חלק מהמאבק שלנו הוא דרישה ממנהלי בתי הספר להתנהל בשקיפות ולעדכן את ההורים לגבי כל פעילות וזהות המפעילים, כי ברוב המקרים ההורים יודעים בדיעבד".

לדברי דגני פלד, התכנים הדתיים שמוחדרים למוסדות החינוך על ידי העמותות השונות לא עוצרים רק בגנים ובבתי ספר אלא גם משולבים בפעילות הצהרונים. "למעלה מ-20 צהרונים הפועלים במרכז וצפון העיר תל אביב על ידי שני גופים מרכזיים: עמותת 'מדעים ויהדות חרדית', ו'צהרוני אביב', שמי שעומד מאחוריה הוא הגרעין התורני של נחלת יצחק, ולהורים אין שום דרך לעלות על זה כי לא העירייה ולא הצהרון מספקים את המידע הזה להורים, והעירייה מבחינתנו בוגדת כאן באמון של ההורים כי בחוק חינוך ממלכתי להורה יש אפשרות לבחור את זרם החינוך שהילד יתחנך בו וכשאתה לא יודע, אתה לא יכול לבחור".

דגני פלד מספרת שיש עשרות דוגמאות של מסרים בעייתיים שעוברים בצהרונים ובקייטנות המופעלים על ידי עמותות אלו בגנים ובבתי ספר חילוניים, מהתעסקות בנושאי כשרות, אמירות שיש לצום ביום כיפור אחרת אלוהים יעניש ועד אם מירושלים שסיפרה כי בקייטנה של בתה הקרינו סרטון של ילד נכה שמתחיל ללכת ונאמר להם שאת הקסם הזה חולל אלוהים.

"לציבור הדתי יש מגוון של מוסדות לימוד מתל"י ועד מוסדות חרדים ויש להם אוטונומיה מוחלטת, לציבור החילוני יש רק את החינוך הממלכתי והעובדה שזה הפך לזירה שבוחשים בה גופים ואינטרסים פוליטיים רק מעידה כמה הוא פרוץ. החינוך הדתי ממלכתי נהנה מהרבה הגנות בחוק, כמו מועצה שמגנה על האוטונומיה החינוכית, יש להם יכולת לבורור מורים ותכנים, לבצר את הקו המערכתי החינוכי האידיאולוגי של הזרם שלהם, ובחינוך הממלכתי אין אף אחד ששומר על הילדים שלנו".

שמואל אלטמן, מנהל עמותת רעות, מוסר בתגובה: "מרכז רעות פועל עשרות שנים למען חיזוק חינוך ערכי לאור מסורת ישראל, במאור פנים ודרכי נעם ובאהבת ישראל.

"המרכז ותכניו מלווים ומפוקחים על ידי משרד החינוך (ומנהלות שרצו גם עברו על התכנים לפני כן), והפעילות מקבלת במהלך השנים תשבחות ואהדה רבה מהנהלות וצוותי בתי הספר ומההורים.

"כמה חבל שיש גורמים רדיקליים שרוצים להכות מתפללים בכיכר העיר ביום כיפור (הבהרה: ביום כיפור האחרון לא הוכו מתפללים לא ברמת גן ולא בתל אביב. בכיכר דיזנגוף תועדו דחיפות הדדיות בין המתפללים לתושבים ומפגינים. מערכת mako), לצעוק על יהודים חובשי כיפה שיסתלקו מהעיר, ולרדוף (תוך המצאת עובדות לא נכונות) כל מי שרוצה להכיר את ערכי מסורת ישראל שמהווים בסיס משותף והולכים עם העם שלנו אלפי שנים. כמה טוב שהרוב השפוי בעם ישראל לא מזדהה עם אותו מיעוט קיצוני.

אנו תקוה שיתקיים בנו מה שנאמר בתפילת ליל חג הסוכות, ותיפרש סוכת שלום עלינו ועל כל עם ישראל!"

מעיריית רמת גן נמסר: "מדובר בתכנית המוצעת כחלק ממאגר תכניות מאושרות על ידי משרד החינוך, אשר ממנו מנהלי בית ספר בוחרים את השיעורים שיועברו. יובהר כי במקרה המדובר השיעור מטעם העמותה התקיים בתוך הכיתה, ובכל מקרה לא בהפרדה מגדרית.

הנהלים בנושא, לרבות עדכון ההורים מבעוד מועד, חודדו לכל צוותי ההוראה העירוניים, על מנת לאפשר להורים לבחור האם ילדיהם ישתתפו בתכני ההעשרה שנבחרו על ידי הנהלת בית הספר".

ממשרד החינוך נמסר: "העמותה המופיעה בפניה נמצאת במאגר התכניות והמענים החינוכיים ועברה הליך מכרזי ותכניה נבדקו.

מנהל מוסד חינוכי יכול לבחור אילו תוכניות מתוך המאגר לשלב בבית ספרו, בהתאם ליעדיו ולמשאביו הקיימים ולקהילת בית הספר.

ככל שיגיע למשרד מידע נקודתי אודות פעילות העמותה, הוא ייבדק אל מול גורמי המקצוע הרלוונטיים".

מעיריית רעננה נמסר: "עיריית רעננה אינה מאפשרת לגופים שאינם מאושרים להיכנס למוסדות חינוך בעיר, וכל פעילות תוכן מתקיימת לאחר אישור משרד החינוך או הגורמים המקצועיים המוסמכים לכך בלבד.

"רעננה, זוכת פרס החינוך המחוזי לשנת 2023, מקפידה על חינוך איכותי, ערכי וסובלני, אשר מקדם שיח פתוח ופלורליסטי, תוך שימוש בשיטות הוראה חדשניות ומתקדמות, והיא תמשיך להיות אחת הערים המובילות בארץ בתחום החינוך הפורמלי והבלתי פורמלי".

מעיריית תל אביב נמסר: "ראשית נבהיר כי מדובר ב-2 כתות גן מתוך 600 שישנן בעיר, כאשר אין כל תכנים דתיים בצהרונים ושביעות הרצון מהם גבוהה ולכן נשארו כספקים.

"יתרה מזאת, הצהרונים נמצאים תחת פיקוח של החברה העירונית 'יובל חינוך'. הנושא נבדק מדי שנה מול ההורים, ובמידה ויבקשו להחליף, אפשר להחליפם".

מצאתם טעות לשון?

# data[].attributes.attachment_link.title
כך נכנסות עמותות דתיות קיצוניות לבתי הספר הממלכתיים

# data[].attributes.attachment_link.description
הרוחות סערו ברמת גן בעקבות כניסת עמותה בשם "בנות רעות" לבית ספר וקיום אירוע בהפרדה. בתגובה ל-mako מנכ"ל העמותה טען שהעמותה פועל "במאור פנים ובדרכי נועם" ואז האשים "גורמים רדיקליים שרוצים להכות מתפללים בכיכר העיר". אבל הפעילות הזו אינה היחידה ובחסות משרד החינוך היא מגיעה לבית ספר ברחבי הארץ בחינם

# data[].attributes.body
מקור:
https://www.themarker.com/news/education/2023-09-30/ty-article/.premium/0000018a-e716-d3af-a3ce-e7d6d1290000

# data[].attributes.headline
לאן הולך הכסף שקוצץ מתקציב הפיתוח של משרד החינוך 

# data[].attributes.subject
לאן הולך הכסף שקוצץ מתקציב הפיתוח של משרד החינוך 

# data[].attributes.attachment_caption
חשיפה של המרכז למאבק בהמרה : שולמית בן שעיה, בכירה בסוכנות ההמרה "בקדושה", עומדת לכהן בתפקיד חינוכי מרכזי באולפנה בכפר סבא. | חשיפה של המרכז למאבק בהמרה : שולמית בן שעיה, בכירה בסוכנות ההמרה "בקדושה", עומדת לכהן בתפקיד חינוכי מרכזי באולפנה בכפר סבא. בן שעיה הביעה פעמים רבות את... | By ‎Havruta - חברותא‎ | Facebook

# data[].attributes.attachment_link.title
חשיפה של המרכז למאבק בהמרה : שולמית בן שעיה, בכירה בסוכנות ההמרה "בקדושה", עומדת לכהן בתפקיד חינוכי מרכזי באולפנה בכפר סבא. | חשיפה של המרכז למאבק בהמרה : שולמית בן שעיה, בכירה בסוכנות ההמרה "בקדושה", עומדת לכהן בתפקיד חינוכי מרכזי באולפנה בכפר סבא. בן שעיה הביעה פעמים רבות את... | By ‎Havruta - חברותא‎ | Facebook

# data[].attributes.attachment_link.description
חשיפה של המרכז למאבק בהמרה : שולמית בן שעיה, בכירה בסוכנות ההמרה "בקדושה", עומדת לכהן בתפקיד חינוכי מרכזי באולפנה בכפר סבא. בן שעיה הביעה פעמים רבות את...

# data[].attributes.attachment_caption
N12 - סמנכ"לית במשרד החינוך התפטרה "בשל שיקולים לא מקצועיים...

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
גלי נהרי, שמכהנת במשרד כמנהלת שאחראית בין היתר על גיוס והכשרה - עדכנה את עובדי המנהל כי היא מתפטרת מתפקידה בשל "שיקולים לא מקצועיים במשרד"

משרד החינוך, ארכיון | צילום: Yonatan Sindel/Flash90

פרסום ראשון: סמנכ"לית בכירה במשרד החינוך, גלי נהרי, התפטרה היום (חמישי) "בשל שיקולים לא מקצועיים במשרד". נהרי הייתה אחראית על גיוס, הכשרה, פיתוח והשמה של עובדי ההוראה במשרד.

בחודשים האחרונים, מאז ההתפטרות של מנכ"ל משרד החינוך אסף צלאל, נשמעים קולות מצד העובדים, לפיהם - היועצים של השר יואב קיש השתלטו על המשרד, ומה שמנחה את קבלת ההחלטות הם שיקולים פוליטיים.

לפני כחודש מנכ"ל משרד החינוך תא"ל אסף צלאל, שמונה לתפקיד על ידי קיש למשרת אמון, הודיע כי הוא מתפטר מתפקידו בגלל החקיקה המשפטית. בשיחה עם מקורביו, אמר: " נקרעתי בין האחריות לבין הקו האדום שהגדרתי לעצמי. הממשלה הזו חצתה את הקו. אני לוקח אחריות ומסיים את תפקידי", זאת לאחר חצי שנה בלבד. מאיר שמעוני, מנהל מחוז ירושלים במשרד, מונה לממלא מקומו של צלאל.
מצאתם טעות לשון?

# data[].attributes.attachment_link.title
N12 - סמנכ"לית במשרד החינוך התפטרה "בשל שיקולים לא מקצועיים...

# data[].attributes.attachment_link.description
גלי נהרי, שמכהנת במשרד כמנהלת שאחראית בין היתר על גיוס והכשרה - עדכנה את עובדי המנהל כי היא מתפטרת מתפקידה בשל "שיקולים לא מקצועיים במשרד" פרסום ראשון: סמנכ"לית בכירה במשרד החינוך, גלי נהרי, התפטרה היום (חמישי) "בשל שיקולים לא מקצועיים במשרד". נהרי הייתה אחראית על גיוס, הכשרה, פיתוח והשמה של עובדי ההוראה במשרד.

# data[].attributes.body
מקור: https://www.themarker.com/news/education/2023-09-28/ty-article/.premium/0000018a-d7a5-dfee-a9ee-d7edfdb20000

# data[].attributes.body
מקור: https://www.haaretz.co.il/news/education/2023-09-27/ty-article/.premium/0000018a-d67e-d7c4-ab8e-fe7e81b60000

# data[].attributes.body
כאן: עוד התפטרות בצמרת משרד החינוך על רקע היחסים בין לשכת שר החינוך קיש לדרג המקצועי. גלי נהרי, סמנכ"לית בכירה שנכנסה לתפקידה לפני כשלושה חודשיים, הודיעה על התפטרתה. לדברי גורמים במשרד החינוך מדובר בהתפטרות שהגיעה על רקע התערבות של אנשי לשכת השר בשיקולים מקצועיים במשרד.

# data[].attributes.attachment_caption
גם למוסדות ללא לימודי ליבה: אושרה עוד העברת מאות מיליונים לחינוך החרדי

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
ועדת הכספים אישרה העברה של 420 מיליון שקלים נוספים למוסדות דת ולמגזר החרדי. כמו כן אושרה העברת 200 מיליון השקלים לרשויות הערביות שעוכבה על ידי שר האוצר - רק לאחר שהממשלה תאשר את הקמת "מנגנון הפיקוח" על הכספים

# data[].attributes.attachment_link.title
גם למוסדות ללא לימודי ליבה: אושרה עוד העברת מאות מיליונים לחינוך החרדי

# data[].attributes.attachment_link.description
ועדת הכספים אישרה העברה של 420 מיליון שקלים נוספים למוסדות דת ולמגזר החרדי. כמו כן אושרה העברת 200 מיליון השקלים לרשויות הערביות שעוכבה על ידי שר האוצר - רק לאחר שהממשלה תאשר את הקמת "מנגנון הפיקוח" על הכספים

# data[].attributes.attachment_caption
המנגנון הפגום של ניהול תקציב המדינה מסדר לחרדים עוד מאות מיליונים בשנה

# data[].attributes.attachment_link.title
המנגנון הפגום של ניהול תקציב המדינה מסדר לחרדים עוד מאות מיליונים בשנה

# data[].attributes.attachment_caption
מסתמן: מאות מיליוני שקלים למוסדות החינוך החרדי יועברו מתקציב בניית כיתות | ישראל היום

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
סוניה גורודיסקי

# data[].attributes.attachment_link.title
מסתמן: מאות מיליוני שקלים למוסדות החינוך החרדי יועברו מתקציב בניית כיתות | ישראל היום

# data[].attributes.attachment_link.description
ועדת הכספים צפויה לאשר העברות של 155 מיליוני שקלים לתקציב משרד החינוך לטובת החינוך החרדי כחלק מיישום ההסכמים הקואליציונים • במסמך שהגיע לידי ”ישראל היום” ומפרט את המקורות התקצייבים, מצויין כי העברת התקציבים מגיעה בין היתר מתקציב בניית כיתות • רק אתמול אישרה ועדת הכספים העברה תקציבית בסך של כ-150 מיל…

# data[].attributes.body
https://www.0404.co.il/?p=915971
לקריאה

# data[].attributes.body
לקריאת הכתבה:
https://m.calcalist.co.il/Article.aspx?guid=rybxd6sjt

# data[].attributes.body
מקור:
https://www.haaretz.co.il/news/education/2023-09-19/ty-article/.premium/0000018a-a9d6-df78-adca-eff672160000

# data[].attributes.body
מקור:
https://www.themarker.com/news/education/2023-09-19/ty-article/.premium/0000018a-a932-d05a-abfe-fd3649730000

# data[].attributes.body
https://www.themarker.com/news/education/2023-09-14/ty-article/.premium/0000018a-8f86-d077-a7da-ef8fc3550000
מקור

# data[].attributes.body
https://chabad.info/news/1003141/

# data[].attributes.body
https://m.knesset.gov.il/news/pressreleases/pages/press13.09.23a.aspx

בדיון משותף שהתקיים היום בוועדת החינוך, התרבות והספורט, יחד עם הוועדה לחיזוק ופיתוח הנגב והגליל, התברר כי אין תקנים לפיקוח על טיולים במכינות הקדם צבאיות. כל זה קורה חמש וחצי שנים אחרי אסון מכינת בני ציון בנחל צפית, בו נספו 10 מחניכי המכינה.

# data[].attributes.attachment_caption
סגן השר מעוז: התשלומים הגבוהים לחינוך הפכו לבלתי אפשריים

# data[].attributes.body
סגן השר מעוז: התשלומים הגבוהים לחינוך הפכו לבלתי אפשריים
סגן השר אבי מעוז ביקר במוסדות החינוך של רשת 'צופיה' "אנחנו עובדים קשה כדי לסייע למוסדות המוכש"ר של הציבור הדתי לאומי. התשלומים הגבוהים הפכו לבלתי אפשריים עבור ההורים"

# data[].attributes.attachment_link.title
סגן השר מעוז: התשלומים הגבוהים לחינוך הפכו לבלתי אפשריים

# data[].attributes.attachment_link.description
סגן השר אבי מעוז ביקר במוסדות החינוך של רשת ‘צופיה’ ”אנחנו עובדים קשה כדי לסייע למוסדות המוכש”ר של הציבור הדתי לאומי. התשלומים הגבוהים הפכו לבלתי אפשריים עבור ההורים”

# data[].attributes.body
מחנכת מאיימת, מגדפת ומשפילה את התלמידים | ההקלטות
התלמידים בכיתה ה' בביה"ס בחדרה שיתפו את הוריהם על התנהגותה הנוראית של המחנכת החדשה. ההורים הניחו בילקוט אחת התלמידות מכשיר הקלטה, והזוועה התגלת

# data[].attributes.attachment_caption
"אל תאמינו לאף הודעה שיוצאת ממשרד ממשלתי היום. הכל מוטה. הכל פוליטי"

# data[].attributes.body
"אל תאמינו לאף הודעה שיוצאת ממשרד ממשלתי היום. הכל פוליטי": המתקפה על הדוברים
במסגרת חיסול השירות הציבורי, הממשלה מפרקת גם את הדוברויות המקצועיות במשרדי הממשלה ■ ההחלטות עוברות ללשכת השר או המנכ"ל, והדוברים המקצועיים נותרים ללא עבודה, ולעתים בלי לדעת כלל מה קורה במשרד ■ "מורידים את הראש ומקווים שזה יעבור מהר"

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
TheMarker | חדשות

במסגרת חיסול השירות הציבורי, הממשלה מפרקת גם את הדוברויות המקצועיות במשרדי הממשלה ■ ההחלטות עוברות ללשכת השר או המנכ"ל, והדוברים המקצועיים נותרים ללא עבודה, ולעתים בלי לדעת כלל מה קורה במשרד ■ "מורידים את הראש ומקווים שזה יעבור מהר"

קבל התראות בתיבת הדואר האלקטרוני שלך עבור כתבות מ טלי חרותי-סובר עקוב

שמרו שמרו את הכתבה לרשימת הקריאה

קריאת זן הדפיסו כתבה

קבל התראות בתיבת הדואר האלקטרוני שלך עבור כתבות מ טלי חרותי-סובר עקוב

האסימון נפל לדובר במשרד ממשלתי גדול רק באחרונה: הדרך שבה נודע לו על המתרחש במשרד כבר אינה באמצעות עדכונים שהוא מקבל מאנשי המקצוע במשרד, כפי שהיה תמיד. התרחשויות במשרד מגיעות כעת לידיעתו באמצעות השאילתות שמעבירים אליו עיתונאים המבקשים תגובות. "בניגוד לעבר, הרבה מאוד דברים עוברים מעלינו", הוא אומר. "אני מתוסכל, כי באתי לעבוד, אבל לשכת השר לא נותנת לי לעשות את העבודה המקצועית שלי".

על סדר היום

בשיתוף אוניברסיטת תל אביב

בשיתוף אוניברסיטת תל אביב

"המכה עלולה להגיע ב-2024": זה מה שקרה לעסקים בישראל בגלל ההפיכה

מחירי הבתים צמודי הקרקע צנחו. האם זה השוק או השיטה?

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
בנימין נתניהו

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
משרד התקשורת

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
טלי חרותי-סובר

# data[].attributes.attachment_link.title
"אל תאמינו לאף הודעה שיוצאת ממשרד ממשלתי היום. הכל מוטה. הכל פוליטי"

# data[].attributes.attachment_link.description
במסגרת חיסול השירות הציבורי, הממשלה מפרקת גם את הדוברויות המקצועיות במשרדי הממשלה ■ ההחלטות עוברות ללשכת השר או המנכ"ל, והדוברים המקצועיים נותרים ללא עבודה, ולעתים בלי לדעת כלל מה קורה במשרד ■ "מורידים את הראש ומקווים שזה יעבור מהר"

# data[].attributes.attachment_caption
N12 - מאות מיליונים קוצצו לטובת החרדים

# data[].attributes.body
ועדת הכספים אישרה העברה של כחצי מיליארד שקל לחינוך החרדי, הישיבות והגרעיניים התורניים.
הקיצוץ בין השאר גם על חשבון בניית כיתות הלימוד וההסעות במשרד החינוך

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
יולן כהן קרן מרציאנו

# data[].attributes.attachment_link.title
N12 - מאות מיליונים קוצצו לטובת החרדים

# data[].attributes.attachment_link.description
ועדת הכספים אישרה העברה של כחצי מיליארד שקל לחינוך החרדי, הישיבות והגרעיניים התורניים • המהלך נעשה במסגרת קיצוץ של 700 מיליון שקלים בין השאר מהרשות לניצולי שואה, טיפול באנשים עם מוגבלויות וסבסוד משפחתונים

# data[].attributes.attachment_caption
N12 - הסכמות בין האוצר למורים: בוטלו העיצומים בתיכונים

# data[].attributes.attachment_link.title
N12 - הסכמות בין האוצר למורים: בוטלו העיצומים בתיכונים

# data[].attributes.attachment_link.description
במסגרת ההסכמות משרד החינוך התחייב למענק מקדמה למורים כבר בתחילת השנה, התאמת לוח החופשות והעברת סכום חד-פעמי של 50 מיליון שקלים לקרן הרווחה של הארגון • המורים מצדם הבטיחו ”שקט תעשייתי”

# data[].attributes.attachment_caption
הקואליציה מחוקקת: בדיקת שב"כ לכל מורה | כלכליסט

# data[].attributes.body
עו"ד טל חסין מהאגודה לזכויות האזרח אמרה בתגובה ש"החוק הקיים מספק לחלוטין את ההגנות הנדרשות מפני הסתה לטרור. למשרד החינוך אין כל סמכות להעביר פרטים מזהים של 200 אלף מורים לבדיקת שב"כ, תוך פגיעה קשה בפרטיות, בחופש הביטוי, בחופש העיסוק ובעוד שורת זכויות". חסין גם מדגישה את החשש משימוש בבדיקה כדי להיאבק באנשי המחאה. "זה מהלך הזוי שתחילתו בניסיונות אובססיביים של ח"כים מהימין הקיצוני לעגן בחוק מעקב אחר מורים ערבים ולתייגם כאויב. עכשיו מבקשים להחילו על כל המורים כדי להלך עליהם אימים ולייצר דור של מורים שאינם מעיזים לפתוח את הפה ותלמידים חסרי חוש ביקורת".

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
בשבוע שעבר נערכה בלשכת שר החינוך יואב קיש פגישה לקידום הצעת חוק שנויה במחלוקת. היא תאפשר בדיקה בשב"כ של כל המורים בישראל לבירור האם קיים לגבי מי מהם חשד לזיקה לטרור. השב"כ אמור לקבל ממשרד החינוך בימים הקרובים את מספרי הזהות של המורים כדי לבצע בדיקה מדגמית במחשביו. זאת כדי לאמוד את היקף החשודים ולקבל תשובה לגבי עלות ההליך. ח"כ עמית הלוי (הליכוד), מיוזמי הצעת החוק, אמר ל"כלכליסט" שהוא נחוש לקדם אותה מיד בפתיחת מושב החורף של הכנסת באמצע אוקטובר. קיש מסר שהנושא בבדיקה.

ועדת החינוך של הכנסת החלה לקדם את הצעות החוק של הלוי ושל ח"כ צביקה פוגל (עוצמה יהודית) שתחייב בדיקת שב"כ בנושא תמיכה בטרור לכל 200 אלף המורים שבמערכת ובהמשך לכל מורה חדש, ותקל מאוד בפיטורים. זאת, דוגמת הבדיקות שנערכו בעבר במערכת החינוך הערבית ובוטלו ב־2009. עד כה התקיימו שני דיונים בוועדה, וההצעה מקודמת למרות התנגדותו החד־משמעית של השב"כ שקבע שמדובר בבדיקה מיותרת מבחינה ביטחונית.

הלוי אמר ל"כלכליסט" כי "אנחנו בישורת האחרונה של הניסוח. תהיה בדיקה מקדמית לגלות אם יש לזה עלות תקציבית". בסריקה הראשונה לדבריו "לא פותחים תיק לכל מורה אלא לוקחים את קובץ תעודות הזהות של המורים ובודקים למי יש זיקה לטרור. זה בלי שמות". ההצעה צריכה לחזור לדיון בוועדת השרים לחקיקה לקראת האישור לקריאה ראשונה, והלוי אמר שהוא נחוש שזה יקרה בתחילת מושב החורף באמצע אוקטובר או כמה ימים אחר כך. לדבריו, "היה דיון אצל קיש שמסכים לזה לגמרי. ההצעה תשנה מהיסוד את תשתית החינוך שמצמיחה את הטרור".

עו"ד טל חסין מהאגודה לזכויות האזרח אמרה בתגובה ש"החוק הקיים מספק לחלוטין את ההגנות הנדרשות מפני הסתה לטרור. למשרד החינוך אין כל סמכות להעביר פרטים מזהים של 200 אלף מורים לבדיקת שב"כ, תוך פגיעה קשה בפרטיות, בחופש הביטוי, בחופש העיסוק ובעוד שורת זכויות". חסין גם מדגישה את החשש משימוש בבדיקה כדי להיאבק באנשי המחאה. "זה מהלך הזוי שתחילתו בניסיונות אובססיביים של ח"כים מהימין הקיצוני לעגן בחוק מעקב אחר מורים ערבים ולתייגם כאויב. עכשיו מבקשים להחילו על כל המורים כדי להלך עליהם אימים ולייצר דור של מורים שאינם מעיזים לפתוח את הפה ותלמידים חסרי חוש ביקורת".

פיקוח השב"כ על מערכת החינוך הערבית התקיים במשך שנים באמצעות תקן של סגן מנהל אגף החינוך הערבי שאויש על ידי נציג שב"כ. התקן בוטל ב־2005 והבדיקות למורים ערבים נמשכו עד 2009. נציג המחלקה המשפטית של השב"כ הסביר בדיון בוועדת החינוך של הכנסת ב־18 ביולי השנה, שב־2009 "גורמים מקצועיים בשירות אמרו שהבדיקה הזו מיותרת כי המידע שמעבירים למשרד החינוך הוא במספרים נמוכים מאוד".

מאז נערכו כמה ניסיונות של גורמי ימין לחדש את הבדיקות. הצעת חוק כזו יש גם של יו"ר ועדת החינוך של הכנסת לשעבר ח"כ שרן השכל מתקווה חדשה. השכל טענה שכ־1,500 מורים שנקלטו בעשור הקודם המערכת החינך הערבית למדו באוניברסיטאות בשטחים ויש צורך בפיקוח שב"כ עליהם אלא שהצעות החוק לא עוסקות באוכלוסייה מצומצמת הזו. הצעת החוק החדשה מורכבת משתי הצעות חוק שאושרו בכנסת בקריאה טרומית ואוחדו בוועדת החינוך במסגרת ההכנה לקריאה ראשונה. ההצעה הראשונה היתה של הלוי לתיקון חוק הפיקוח על בתי ספר, שסעיפי המשמעת שבו חלים על מוסדות פרטיים המוגדרים מוכר שאינו רשמי ופטור. ההצעה קבעה ש"המנהל הכללי לא ייתן אישור לפי סעיף זה אלא לאחר בדיקת היעדר עבר ביטחוני המצביע על זיקה לפעילות טרור", מה שמחייב קבלת מידע מהשב"כ.

ועדת השרים לחקיקה אישרה את הצעת החוק של הלוי בכפוף לכך שתובא שוב לדיון לפני האישור לקריאה ראשונה. ההצעה עוררה ביקורת ציבורית בעיקר על הכוונה להחזיר את פיקוח השב"כ לבתי הספר הערביים הפרטיים.

אלא שוועדת החינוך של הכנסת איחדה אותה עם הצעת חוק נוספת לתיקון חוק חינוך ממלכתי של פוגל שבקדנציה הקודמת הוגשה על ידי יו"ר מפלגתו, השר לביטחון לאומי איתמר בן גביר. זו התייחסה דווקא לחינוך הממלכתי ולא לזרם מסוים. על פי הלמ"ס, היו בשנת הלימודים הקודמת 203 אלף עובדי הוראה והצטרפו 14 אלף חדשים, מתוכם 45 אלף בחינוך הערבי. הלוי אמר ש"החוק מתייחס באופן שוויוני לכל מערכת החינוך ולא לזרם מסוים. יהיה מסלול פיטורים קצר ופשוט שלא מפלה בין מורה ממלכתי ומורה במוכר שאינו רשמי".

הוא טען שבנושא הטרור צריך לוותר על הגבלות על פיטורים כמו התייעצות עם ארגוני המורים. הלוי נהנה מרוח גבית מיו"ר הוועדה ח"כ יוסף טייב מש"ס שאמר ש"בדיקת השב"כ תחול על כל המורים בישראל, ללא שוני של גזע, דת או מין. זה יהיה גם בממלכתי דתי".

בדיון ב־4 ביולי אמרה נציגת משרד ראש הממשלה בשם השב"כ ש"שירות הביטחון לא רואה באוכלוסיית עובדי הוראה אוכלוסיית איום ולכן לא מבצעים מולה אבחון גורף ולא נכון שיבוצע אבחון גורף". כמסקנה הבהירה ש"לכן לא נכון להעביר את כל המועמדים לעובדי הוראה לבדיקה מקדמית. נקודת המוצא צריכה להיות הפוכה שרק מי שיש לגביו מידע שמו יועבר למשרד החינוך". נציג משרד המשפטים עו"ד אבינועם סגל־אלעד אמר באותו דיון ש"אנחנו התנגדנו לסעיף הבדיקה כי יש עמדה של שב"כ שהובעה כמה פעמים שמבחינת תשומות ומשאבים ומבחינת סיכון הם לא חושבים שצריך להשקיע". סגל־אלעד הדגיש ש"במדינה דמוקרטית יש משמעות לזה שלוקחים את רשימת המורים ומעבירים את כולה בדיקה ביטחונית". הוא גם ציין שייתכן שההצעה סותרת הסכמים קיבוציים עם ארגוני המורים על הליך הפיטורים. עו"ד לירון ספרד מלשכת היועץ המשפטי של משרד החינוך אמר ש"יש היום קשרים חזקים של העברת מידע נקודתי בהתאם לצורך משב"כ למשרד החינוך".

בדיון התברר שהמשטרה מאפשרת למשרד החינוך לעיין בתיקי חקירה פעילים שנפתחים נגד מורים. סערה פרצה כשהלוי הציע הסדר דומה גם לשב"כ והודיע שייפגש לשם כך עם ראש השב"כ. נציג המחלקה המשפטית של השב"כ אמר בתגובה ש"מוצע פה דבר מרחיק לכת. מעולם לא ניתן לאף גורם מחוץ לשב"כ להיכנס למאגרי המידע של השירות. זה לא יקרה".

עוד נושא למחלוקת הוא התנגדות האוצר בשל העלות הכספית של הבדיקות. משרד המשפטים נתן את הסכמתו להעברת רשימת המורים לשב"כ כדי שיעשה סקירה ראשונה שתאפשר לבדוק כמה בדיקות עומק צריך ומה העלות.

מכיוון שההצעה צריכה לחזור לוועדת השרים לחקיקה, לשר החינוך יש אפשרות להשפיע עליה. מלשכת קיש נמסר ש"הנושא נמצא בבדיקה מקצועית. השר מתנגד לבדיקה של כלל המורים אך הנחה את גורמי המקצוע לחפש פתרונות נקודתיים במקרים שבהם קיים חשש להסתה לטרור. עמדת השר נחרצת - הסתה לטרור היא עבירה פלילית חמורה וכל מקרה במוסדות חינוך ייאכף בצורה המחמירה ביותר". בתשובה לשאלה האם תתאפשר בדיקת רשימת המורים במחשבי השב"כ נמסר מהלשכה כי "ההחלטה תתקבל רק לאחר בחינה מקיפה של גורמי המקצוע".

# data[].attributes.attachment_link.title
הקואליציה מחוקקת: בדיקת שב"כ לכל מורה | כלכליסט

# data[].attributes.attachment_link.description
בתיאום עם שר החינוך מקודמת הצעת חוק שתדרוש מהשב"כ לבדוק חשד לזיקה לטרור של מורים, ותאפשר הליך פיטורים מהיר. השב"כ מתנגד להליך משום ש"אינו רואה בעובדי הוראה אוכלוסיית איום", והאוצר מתנגד בשל העלות הכספית של הבדיקות. יוזמי החוק: נקדם אותו במושב החורף

# data[].attributes.body
ניסיון ההשתלטות על יד ושם: עוד מינוי של קיש נפסל
שר החינוך הגיש את עו"ד מתנאל ספקטור, שמשמש עו"ד ושותף במשרד פירון ושות', לכהונה כחבר מועצה ביד ושם. ועדת המינויים קבעה כי המועמד של קיש אינו עומד בתנאים

# data[].attributes.attachment_caption
מי רוצה ללמד את הילדים שלכם על כסף ואיך מקבלים מיליון שקל מהמדינה?

# data[].attributes.body
מנכ"לית לובי 99 הסבירה בפודקאסט הכלכלי של ynet למה לא ייתכן שלשכת סוכני הביטוח תהיה אמונה על החינוך הפיננסי בביה"ס

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
מנכ"לית לובי 99 הסבירה בפודקאסט הכלכלי של ynet למה לא ייתכן שלשכת סוכני הביטוח תהיה אמונה על החינוך הפיננסי בביה"ס, והזכירה כמה נחוץ שמשרד החינוך יפתח תוכנית אמיתית שתלמד את הילדים התנהלות כלכלית נכונה. וגם: זוכי מחיר למשתכן הרוויחו כמעט מיליון שקל ממכירת הדירה שקנו בסבסוד ממשלתי והחזית המתפתחת בין אפל לסין. האזינו

ובכלל על ההיעדר החמור של חינוך פיננסי לילדי ישראל, שלא לומדים כמעט בכלל על אחד הדברים הכי מהותיים לחיים שלהם - איך להתנהל עם כסף. השבוע נודע שמשרד החינוך מקדם תוכנית לחינוך פיננסי בבתי הספר , אבל יש רק בעיה אחת - הוא עושה את זה בשיתוף לשכת סוכני הביטוח, גוף עם אינטרסים מובהקים.

>> לסיפורים החשובים והמעניינים בכלכלה ובצרכנות - הצטרפו ל , האזינו לפודקאסט הכלכלי היומי , וסמנו "כלכלה" בהתראות אפליקציית ynet

(צילום: מוטי קמחי, אוליבייה פיטוסי)

הזוכים הראשונים של מחיר למשתכן בשנים 2015 ו-2016 סיימו בחודשים האחרונים את "תקופת החסימה", שבמהלכה אסור היה להם למכור את הדירות שרכשו בסבסוד ממשלתי, ומ נתונים ראשונים שמפרסם משרד האוצר נראה שכעת רבים מהם ממהרים למכור את הדירות ולעשות רווחים לא רעים בכלל.

מה הרווחים שאנחנו מדברים עליהם פחות או יותר? כמה כסף עשו מי שקנו לפני שבע שנים? "בעפולה הרווח הון הריאלי זה כמעט 80% ביחס למחיר הדירה, במספרים זה סביב 635 אלף שקלים, ובלוד שכאמור אולי זאת עיר שעדיין נחשבת פחות אטרקטיבית, אבל היא עדיין נמצאת במרכז הארץ - ומדובר בעליה ריאלית בשיעור של 124% ברווח ההון - רווח של כמעט מיליון שקלים. ואנחנו יכולים רק לחכות בכליון עיניים כדי לשמוע מה יהיה הרווח של מי שזכה בהגרלות בשכונות יוקרתיות יותר, למשל בגליל ים בהרצליה וכדומה".

במשך שנים נהנתה אפל מיחסים מצוינים עם בייג'ינג, אבל רגע לפני השקת אייפון 15 היא מתמודדת עם שני אתגרים משמעותיים בסין : איסור על השימוש במכשירים זרים על ידי עובדי מדינה והשקה של סמארטפון מתקדם עם קישוריות 5G של וואווי. יובל וינרב, שותף מייסד ב-Krystal Eight ומנחה הפודקאסט ״להבין את סין״, הסביר ב"כסף חדש" כי "צריך להגיד שהפרטים הרשמיים עוד לא ממש פורסמו כהצהרה רשמית, אבל יש כן הצהרות חצי רשמיות כאלה וסימנים מאוד ברורים שבעצם סין הולכת להטיל איסור על כל עובדי המגזר הציבורי בסין מלהשתמש בטלפונים של אפל. זה המון אנשים.

אחרי רעידת האדמה החמורה במרוקו, דיברנו אתמול עם פרופ' דניאל רואש, סגן נשיא לשכת המסחר ישראל-מרוקו, שהסביר כי "כמעט כל מי שנהרג או נפגע הוא לא מהאליטה המרוקאית, אלו אנשים מאוד עניים. זה נזק של מאות מיליוני דולרים אבל אחרי כמה שבועות הכל יתחיל מחדש". וגם: מה משותף לכל המינויים של סמוטריץ' באוצר ואיפה מהפכת המחירים שהבטיחו לנו?

בכל יום מראשון עד רביעי רועי כ"ץ, צחי שדה ודן רבן מביאים לכם את החדשות הכלכליות המעניינות של היום ועוד הרבה דברים שמשפיעים על הכיס של כולנו. חפשו אותנו ב- או באפליקציות הפודקאסטים המובילות

# data[].attributes.attachment_link.title
מי רוצה ללמד את הילדים שלכם על כסף ואיך מקבלים מיליון שקל מהמדינה?

# data[].attributes.attachment_link.description
מנכ"לית לובי 99 הסבירה בפודקאסט הכלכלי של ynet למה לא ייתכן שלשכת סוכני הביטוח תהיה אמונה על החינוך הפיננסי בביה"ס, והזכירה כמה נחוץ שמשרד החינוך יפתח תוכנית אמיתית שתלמד את הילדים התנהלות כלכלית נכונה. וגם: זוכי מחיר למשתכן הרוויחו כמעט מיליון שקל ממכירת הדירה שקנו בסבסוד ממשלתי והחזית המתפתחת בין אפל לסין.

# data[].attributes.attachment_caption
Gil Feldman on Twitter: "הונגריה זה כאן, על סטרואידים. pic.twitter.com/rwpDjSW7Sf / Twitter"

# data[].attributes.body
הקואליציה מחוקקת: בדיקת שב"כ לכל מורה

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
We've detected that JavaScript is disabled in this browser. Please enable JavaScript or switch to a supported browser to continue using twitter.com. You can see a list of supported browsers in our Help Center.
Help Center

# data[].attributes.attachment_link.title
Gil Feldman on Twitter: "הונגריה זה כאן, על סטרואידים. pic.twitter.com/rwpDjSW7Sf / Twitter"

# data[].attributes.attachment_link.description
הונגריה זה כאן, על סטרואידים. pic.twitter.com/rwpDjSW7Sf

# data[].attributes.attachment_link.embed_code
הונגריה זה כאן, על סטרואידים. pic.twitter.com/rwpDjSW7Sf
— Gil Feldman (@feldman_gil) September 12, 2023

# data[].attributes.attachment_caption
משרד החינוך: תלמיד דתי מקבל 9,000 שקל בשנה יותר מחילוני | כלכליסט

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
תקציב משרד החינוך לתלמיד ממלכתי דתי עמד בשנת הלימודים 2021/2 על כ-42.8 אלף שקל - 9,000 שקל ו-27% יותר מאשר תקציב תלמיד ממלכתי חילוני שעמד על כ-33.8 אלף שקל בממוצע. זה 41% יותר מתקציב תלמיד תיכון ממלכתי ערבי שעמד על 30.2 אלף שקל בלבד בממוצע, כך עולה ממצגת "השקיפות התקציבית" לשנת 2021/22 של משרד החינוך שפורסם היום (ב').

בנתוני השקיפות התקציבית נחשפים מדי שנה פערי הענק בתקציבי התיכונים. הפער של כ-26% בין תקציב תלמיד ממלכתי דתי לתקציב תלמיד ממלכתי נשמר בעקביות כבר שלוש שנים. התקציב הממוצע לתלמיד תיכון ממלכתי-דתי עמד ב-2021 על 41,400 שקל - 26% יותר מהתקציב לתלמיד תיכון ממלכתי, שעמד על על 32,800 שקל. זה היה אחוז הפער גם ב-2020.

הפערים נובעים משורת גורמים: שעות לימוד נוספו עבור לימודי מקצועות קודש, לימודים בהפרדה שיוצרים כיתות קטנות, תקצוב לשעות רב ולשעות תפילה ועוד. נתוני 2022 מתייחסים לשנת הלימודים שלפני הקודמת ואינם מכילים את הסכומים הגדולים שמתכוונת הממשלה הנוכחית להזרים לחינוך הממלכתי דתי, בין היתר כדי להפחית את שכר הלימוד שמשלמים הורים לתלמידים בישיבות תיכוניות.

הפערים בין הממלכתי דתי לשאר הזרמים גברו כתוצאה של התקופה בה שלטו במשרד שרים מהמפלגות הדתיות, בין השנים 2015 ל-2020 - תחילה נפתלי בנט ואחריו רפי פרץ - שהזרימו תקציבים גדולים לתיכונים הדתיים. ב-2015 עוד עמד הפער בין הממלכתי-דתי לממלכתי על 20%.

עם זאת, הפערים הגדולים לרעת החינוך הערבי הולכים ומצטמצמים בגלל החלתה של תוכנית השוואת תקציבים בחלק מהתיכונים הערבים בשנים האחרונות הפער בין תלמיד תיכון ממלכתי דתי לתלמיד תיכון ערבי הצטמצם מ-61% ב-2019 ל-57% ב-2020, 44% ב-2021 ו-41% ב-2021. בקצב הזה האפליה צפויה להמשך עוד שנים ארוכות. אחת הסיבות לקצב השיפור האיטי היא שהתוכנית יושמה בינתיים רק בכמאה מוסדות.

המצב טוב בהרבה בבתי הספר היסודיים ובחטיבות הביניים שבהם החיל באמצע העשור הקודם שי החינוך לשעבר שי פירון האת רפורמת התקצוב הדיפרנציאלי, שיצרה העדפה מתקנת בתקציבים לחמישונים החלשים לעומת החזקים. הפערים האלה מפצים במידה חלקית על ההקצבה הגדולה בהרבה של רשויות מקומיות חזקות לבתי הספר שלהן.

עם זאת הפערים בין יהודים לערבים בתוך כל חמישון טיפוח עדים גדולים גם בבתי הספר היסודיים. כך למשל תלמיד ממלכתי דתי בבית ספר יסודי מחמישון טיפוח חלש מקבל תקציב ממוצע של 25,900 שקל, 9% יותר מתקציב תלמיד ממלכתי מאותו חמישון שמקבל 23,800 שקל ו-24% יותר מתקציב תלמיד ערבי שמקבל 20,900 שקל.

משרד החינוך מפרסם היום גם את "התמונה החינוכית", 30 משתנים שאמורים להציג את מצבה של מערכת החינוך שלא רק באמצעות אחוז הזכאות לבגרות - מרמת הנשירה דרך אחוז גיוס לצבא ועד שעור העולים. דווקא בנושא הזכאות לבגרות מתגאה המשרד בצמצום הפערים בשנת 2022. אלא שזו היתה שנה של הקלות מאוד גדולות בבחינות בגלל משבר הקורונה כך שיהיה צריך לעקוב אחרי נתוני השנים הבאות כדי לברר אם מדובר בשיפור יציב או חד פעמי.

הפער בשעור הזכאות לבגרות בין תלמידים מרקע חזק וחלש הצטמצם מ-22% ב-2019 ל-12% ב-2022. הפער בין תלמידים יהודים וערבים הצטמצם באותה תקופה מ-9.2% ל-1.6%. הפער לטובת הבנות בין בנות לבנים הצטמצם מ-4.5% ל-0.5%.

לפחות בשני תחומים שחשובים מאוד לגלגלת ישראל חל שיפור. שעור הזכאים לתעודת בגרות עם בחינה במתמטיקה ברמת 5 יחידות עלה מ-15.6% ב-2020 ל-16.6% ב-2021 ול-17.3% ב-2022. רק השנים הבאות ילמדו עד כמה תרמו לכך ההקלות הרבות בתקופת הקורונה. גם שעור הזכאים לבגרות עם אנגלית ברמת חמש יחידות עלה מ-41.5% ב-2020 ל-42.9% ב-2021 ו-44.6% ב-2022.

אם הנתונים האלה אכן מעידים על מגמה נראה שיש בקרב תלמידי התיכון הבנה גוברת של התנאים החיוניים לפיתוח קרייר מכניסה ביחוד בתחום ההייטק. שעור הזכאות הכללי לתעודת בגרות נותר ללא שינוי - 76%. יש לזכור שהמשרד בודק את הזכאות מהתלמידים במוסדות המגישים לבגרות ולא מכלל בני שכבת הגיל כך שהזכאות בכלל הציבור נמוכה משמעותית.

# data[].attributes.attachment_link.title
משרד החינוך: תלמיד דתי מקבל 9,000 שקל בשנה יותר מחילוני | כלכליסט

# data[].attributes.attachment_link.description
מנתוני "השקיפות התקציבית" לשנים 2021-2022 עולה כי התקציב לכל תלמיד בזרם הממלכתי דתי היה גבוה ב-27% מזה של חילוני וב-41% משל תלמיד ערבי. בנוסף, ניכר שיפור באחוז הזכאות לבגרות במתמטיקה ואנגלית - אך מדובר בשנה שבה היו הקלות בגלל הקורונה

# data[].attributes.body
האפליה התקציבית של החינוך הממלכתי - ותוצאותיה
היום פרסם משרד החינוך שמהם עולה ההעדפה התקציבית המשמעותית ממנה נהנים המוסדות בחינוך הממלכתי-דתי, שתלמידיו מקבלים תקציב גבוה יותר ב-27% מתלמידי החינוך הממלכתי. לא פלא – לאור ההעדפה הברורה והגלויה – שמרבית בתי הספר המצטיינים שייכים לזרם הזה.

בנוסף ניתן לראות בפרסומים את ההפקרות השוררת בפתיחת בתי ספר וכיתות לימוד בחינוך החרדי, שמביאה לכך שהכיתות במגזר זה מככבות בדירוג הכיתות בעלות מספר התלמידים הנמוך ביותר. תקציב המדינה הנוכחי, בו יושמו ההסכמים הקואליציוניים, צפוי להחריף מגמות אלה.

בנייר המצורף בקישור תוכלו לקרוא פירוט מלא של האפליה.
לקריאת הניתוח המלא לחצו כאן

לצפיה בדבריו של רמי הוד על האפליה נגד החינוך הממלכתי לחצו כאן>>>

Copyright ©2023קרן ברל כצנלסון, All rights reserved.
*
Our mailing address is:
kberlkatznelson@gmail.com

Want to change how you receive these emails?
You can update your preferences or unsubscribe from this list.

# data[].attributes.attachment_caption
ההסתדרות: לא נסכים שסייעת אישית תשמש למספר ילדים | שווים

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
סאגת קיצור יום הלימודים במסגרות התקשורת לאחר הוראת בג"ץ נמשכת: לאחר שפרסמנו כי מ"מ מנכ"ל משרד החינוך, מאיר שמעוני, הנחה את בתי הספר והגנים כי סייעות אישיות ישמשו כסייעות רוחביות למספר ילדים בכיתה - יו"ר הסתדרות המעוף, עו"ד גיל בר טל, יוצא נגד הנחיה זו. במכתב רשמי שהעביר למנכ"ל, טען בר טל כי "תומכת חינוך לא תשמש כסייעת רוחב למספר תלמידים בכתב ללא הסכמה בהסכם קיבוצי, בהסכמתה המפורשת ותוך תגמול שיוסכם".

בנוסף, הגיב בר טל לדיווחים הרבים שהגיעו ל"שווים" לפיהם מסגרות שונות ברחבי הארץ מפעילות את הגנים ובתי הספר ללא צוות הוראה, ומקצרות את יום הלימודים בניגוד להנחיית בג"צ בטענה למחסור בכוח אדם. בר טל התייחס לכך במכתבו והבהיר: "לא נסכים להפעלת כיתות רק עם תומכות חינוך ללא עובדות הוראה, הן ברמה האחריות המוטלת עליהן או עבודה בתקן חסר". עוד טוען בר טל כי החוזר שהוציא משרד החינוך הוא חד צדדי, והוא לא מקובל על הארגון.

**************
עזרו לנו להמשיך לעבוד בשבילכם. מוזמנים לעגל לטובה לעמותת שווים. רק 5 שקלים בממוצע בחודש. הקליקו >> bit.ly/Shavvim-igul-letova

**************

"שוב מוצאים אנו את עצמינו במצב שאתם פוגעים בזכויות הסקטור, המאויש רובו ככולו בנשים ומפלים אותן לרעה, ומנחיתים עליהן הוראות חד צדדיות הפוגעות בזכויותיהן", כתב בר טל. "ככל שנוצרה בעיה ויש למצוא פתרון, יש לפעול תוך הידברות ומציאת פתרונות עם נציגות העובדים ולא בדריסה זכויות העובדים. ההנחיות כאמור יש להן השפעה ישירה על זכויות העובדות המעוגנות בהסכמים קיבוציים והן מנוגדות להן. לא נסכים ולא נאפשר ששינוי חד צדדי בשעות פעילות הגן/כיתה יגרע משכרן של תומכות החינוך. כמו כן, לא הוסדר שיפוי תומכות החינוך בגין החלפת גננת/מורה בהסכם קיבוצי למול המעסיקים. ועדי העובדים ותומכות החינוך הונחו שלא לשתף פעולה עם ההנחיות כאמור, ההסתדרות לא תאפשר רמיסת זכויות העובדות באופן חד צדדי".
"שר החינוך כתב לי שהמצב קשה"
עדן צויגהפט מהרצליה היא אמא לילד על הרצף האוטיסטי, שמתמודדת עם המחסור הקשה של צוות הגן. לטענתה, עוד לפני פסיקת בג"ץ, הגן כולו היה מופעל על ידי סייעות, לפעמים עם גננת ולפעמים בלי. עם פתיחת שנת הלימודים המצב הפך גרוע יותר, וכרגע הוא מופעל רק על ידי הסייעות שלדבריה כורעות תחת העומס, מה שמביא לדרדור במצב הילדים.

"אין גננות בכלל בגן, לא מנהלת גן ולא משלימה", אומרת צויגהפט. "אין מי שיישם את התוכנית הפרא-רפואית על הילדים. הם נמצאים עם סייעות שקורסות, מושיבים אותם מול מסכים ואין להם שום תוכנית לימודית. כל פעם אומרים לנו, 'תבואו תיקחו את הילדים בשלוש', זה הורג לי את העבודה. בקצב הזה מישהו מאיתנו (עדן ובעלה) יתפטר כי אין מי שייקח את הילדים. אני רואה את הכאב וההידרדרות בהישגים הטיפוליים על הילד שלי. זה לא אותו ילד".

לדברי צויגהפט היא שוחחה עם שר החינוך, יואב קיש, שאמר לה כי הוא מודע למחסור והוא מבין את הבעיות. לאחר מכן, כתב לה בהודעה אישית: "אני מכיר את הסיטואציה. המצב קשה... מנסים לסייע ככל שניתן ולתכנן פתרון לטווח הארוך".

ההנחיה הזאת של משרד החינוך הייתה כתובה לראשונה כסעיף ב חוזר מנכ"ל משרד החינוך עוד מהשנה שעברה. ואולם, במסמך שפורסם לאחרונה ביקש משרד החינוך "להזכיר" כי ניתן לעשות שימוש בסעיף המיוחד הזה - כדי לתת מענה למחסור בכוח האדם. מנכ"ל משרד החינוך, מאיר שמעוני, הוציא את המכתב כתגובה למנהלי מחוזות במשרד החינוך, שטענו בפניו כי אלו"ט קיבלה פניות מעשרות גנים ובתי ספר ש משתמשים בסעיף "חריגים" לצמצום שעות הלימודים שלא לפי הנהלים ובניגוד ל החלטת בג"צ.

עורך הדין מנחם גולדין, מנציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות במשרד המשפטים, ביקש להזכיר כי החלטה על סייעת משותפת יכולה להתקבל רק על ידי צוות רב מקצועי היושב בוועדת פילוח ותמיכות של כל ילד. ההורים, לדבריו, הם חלק מהצוות הרב מקצועי ויש להם קול אחד בו, ובנוסף הם יכולים להגיש השגה על ההחלטה.

ממשרד החינוך ומעיריית הרצליה טרם נמסרו תגובות, והן יפורסמו כשתתקבלנה.

# data[].attributes.attachment_link.title
ההסתדרות: לא נסכים שסייעת אישית תשמש למספר ילדים | שווים

# data[].attributes.attachment_link.description
יו"ר הסתדרות המעוף הודיע למשרד החינוך כי מימוש ההנחיה כרוך בהסכם קיבוצי חדש ובתוספת שכר. כמו כן יצא נגד הפעלת כיתות עם תומכי חינוך בלבד. "הנחינו את הוועדים לא לשתף פעולה עם ההנחיות"

# data[].attributes.body
*הנהגת ההורים העירונית רחובות מתייצבת לצד התלמידים השובתים, מגבה אותם ותומכת בזכותם למחאה מכל סוג שיבחרו.*

אנו מגנים בתוקף את השימוש בתלמידי ישראל ככלי במשא ומתן בנושא הסכם השכר של ארגון המורים.

מציאות שבה יותר משנה ללא ציונים, ללא טיולים, ביטולי מסעות פולין, מסע ישראלי, ללא ועדות התאמה, ארועים ותעודות סוף שנה, ימשיכו להתעלל בילדים בחוסר אחריות משווע הינה תעודת עניות למשרדי הממשלה ולארגון המורים.

# data[].attributes.attachment_link.title
″מצפה רמון לא לבד, שטיפת המוח בדרך”

# data[].attributes.attachment_link.description
הגרעין התורני של ישיבת הר מור הוא לא עוד קהילה דתית שרוצה להשתלב בעיר, אלא תנועה משיחית עם אג’נדה ברורה, המבקשת להשתלט ולכפות דרכה על הכל. זה קרה בלוד, שדרות, ירוחם ובית שמש, ועכשיו זה קורה במצפה רמון

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
ניו יורק טיימס

# data[].attributes.attachment_link.title
האו"ם: המעבר ללמידה מרחוק הוביל ל"טרגדיה עולמית" בחינוך

# data[].attributes.attachment_link.description
עם התפשטות מגפת הקורונה קודמה טכנולוגיה דיגיטלית כפתרון יעיל ללמידה מרחוק ■ אך דו"ח חדש של אונסק"ו מצא כי ההתבססות המופרזת על למידה מקוונת יצרה "טרגדיה עולמית"

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
תיכון לידה בירושלים הודיע היום (ראשון) כי לאור 40 מקרי קורונה מאומתים בקרב שכבת י"ב שבילתה בסוף השבוע האחרון בטיול בארץ, השכבה כולה תעבור ללמידה מקוונת מהבית. "לפי הנחיות משרד החינוך ומשרד הבריאות אין חובת בידוד ויש להתייחס לקורונה כאל שפעת", נכתב בהודעת בית הספר להורי התלמידים.
"לא נסכים ללמוד ככה": מועצת התלמידים והנוער הארצית תקיים השבוע שביתת אזהרה
מועצת התלמידים הארצית התריעה: נקיים שביתת אזהרה בשלישי הקרוב
לאחר מכן כתבו: "למרות שברור שלא נוכל למנוע את התפשטות הנגיף בבית הספר, ברצוננו לעכב את ההתפשטות כדי להגן טוב יותר על המורים והמורות, שהדבקתם תביא להשבתת בית הספר כולו. לפיכך, שכבה י"ב תעבור מחר ללמידה מרחוק".

# data[].attributes.attachment_link.title
לאור עשרות מאומתים לקורונה: שכבה בתיכון בירושלים תעבור ללמידה בזום

# data[].attributes.attachment_link.description
תיכון לידה בירושלים הודיע כי לאור 40 מקרי קורונה מאומתים בקרב שכבת י"ב שבילתה בסוף השבוע האחרון במסע בארץ, השכבה כולה תעבור ללמידה מקוונת מהבית

# data[].attributes.body
‏בוקר טוב ⁦‪ Yoav Kisch - יואב קיש‬⁩, שלשכת סוכני הביטוח תלמד חינוך פיננסי? בוא נזמין גם את מקדולנדס להעביר שיעורי תזונה בריאה!

מצב החינוך הפיננסי בישראל בכי רע, אך הפתרון הוא *ממש לא* לתת לגוף בעל אינטרס עסקי ללמד. האם ילמדו על העמלות הלא שקופות? על כך שאם אינך משלם על מוצר- אתה המוצר?

רק ב2017 סוכלה היוזמה לתת לנציגי הבנקים ללמד מסיבות דומות. גם אז הבינו שמעבר לקושי בבחירת תכני הלימוד, עצם הצגת סוכן הביטוח או הבנקאי כאוטוריטה לילד, מייצרת הטיה ומצג שווא שמדובר בגורם אובייקטיבי.

# data[].attributes.attachment_link.description
It looks like you were misusing this feature by going too fast. You've been temporarily blocked from using it. If you think this doesn't go against our Community Standards let us know.

# data[].attributes.body
סגן השר אבי מעוז: "נוכחות ישיבת יפו - מחברת את הציבור לזהות" מעוז אמר לאחר הביקור: "מרגש לראות איך הנוכחות שלכם כאן מחזקת ומחברת את הציבור ביפו לזהות הלאומית יהודית שלהם".
מקור: https://www.inn.co.il/news/613256

# data[].attributes.attachment_link.title
יואב קיש יבקש צו מניעה למורים, רן ארז: ”מצטער על חזרתך לעימות” - וואלה! חדשות

# data[].attributes.attachment_link.description
לאחר התחדשות העימות מול משרד האוצר, שר החינוך ביקש להיפגש עם יו”ר ארגון המורים, אך הוא תקף וטען כי השר אינו עומד לצד המורים. ”הודעת לי שבכוונתך לחזור לערוץ הלעומתי”, כתב ארז בעקבות הניסיונות לעצור את העיצומים

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
יו"ר ארגון המורים רן ארז יצא במתקפה חריפה נגד שר החינוך יואב קיש במכתב ששלח לו היום (רביעי), בו כתב, בין היתר: "שתי דקות שלמות נמשכה האופוריה. שתי דקות, של לחיצות ידיים ומחמאות הדדיות. והינה בחלוף רגעי ה"תהילה", ומייד לאחר שארגון המורים עמד בהתחייבותו להסיר את איום השביתה בתחילת השנה ולפתוח את שנה"ל, הודיע משרד האוצר שבעצם יידרשו לו "שלושה חודשים" לחתום על הסכם קיבוצי, וכי הוא מסרב לבקשת ארגון המורים לשלם במשך הזמן הזה את תוספות השכר בדרך של מקדמות".
יו"ר ארגון המורים תוקף את האוצר ומבהיר: "ממשיכים בעיצומים"
איום השביתה טרם הוסר? רן ארז מבהיר: "סכסוך העבודה בתוקף"
לדבריו, "ארגון המורים עמד בהתחייבותו, אך במקום לוודא שמשרד האוצר מבצע את התחייבויותיו, הודעת הערב שבכוונתך לחזור לערוץ הלעומתי ולבקש צווי מניעה נגד עיצומי המורים, אותם החל הארגון לנקוט לפני סוף שנה"ל".

עוד רשם: "לא נחתם הסכם קיבוצי, לא נחתם מסמך הבנות, לא סוכם מעולם על ביטול העיצומים טרם חתימה על הסכם, ארגון המורים לא התחייב לכך בשום דרך או זמן, ומשרד האוצר ומשרד החינוך בראשותך לא ביצעו ולו התחייבות אחת שניתנה ערב פתיחת שנה"ל - הכול נכון, אבל במקום להמשיך את מתווה ההסכמות ולפעול לביצוען, הודעת שאתה הולך בדרך "הקלה", כך לדידך, והיא - הוצאת צווי מניעה, כאילו בית הדין הארצי לעבודה עובד אצלך. אולי כי אתה משוכנע שבית הדין הארצי לעבודה צריך לשרת את הממסד!".

"לאחר למעלה משנה וחצי של פניות מצד ארגון המורים לחתום על הסכם שכר ראוי למורות ולמורים בחינוך העל יסודי, רק בעקבות הכרזת ארגון המורים ששנה"ל לא תיפתח ללא חתימה על הסכם שכר, ורק בשבוע האחרון לפני פתיחת שנה"ל - נזכר משרד האוצר ונזכרת גם אתה להיכנס לעניינים, ולהתחיל לקיים מו"מ אינטנסיבי עם ארגון המורים. והינה, בחלוף מספר ימים, ביום 31.8.23 בשעות הערב, הגענו למתווה של הסכמות בין הצדדים, לרבות מועדי ביצוען. לפי שלא נחתם דבר, ובהיותנו למודי ניסיון מהפרת התחייבויות שיטתית ע"י משרד האוצר, הסכמנו אך ורק להסיר את איום השביתה מעל פני פתיחת שנה"ל אך לא לבטל את העיצומים שננקטו משנה"ל הקודמת עד לחתימה על הסכם קיבוצי".

לסיום, כתב: "והינה - יצא המרצע מן השק. ארגון המורים נכון היה לפתוח את שנה"ל כסדרה, להגיע להבנות אף ללא חתימה, ולפעול לעיגון ההסכמות בהסכם קיבוצי מייד, תוך שמילא את מלוא חלקו באחריות גדולה, בעוד שמשרדי החינוך והאוצר לא עשו דבר, לא ביצעו ולו התחייבות אחת, והינה הם אף מבקשים לחזור לגרירת הרגליים האופיינית ולמשוך זמן של 3 חודשים(!!) בטרם חתימה על הסכם קיבוצי מחייב".

כזכור, אמש העביר ארז הודעה למורי הארגון בה שב לתקוף את משרד האוצר והבהיר כי העיצומים ימשכו. הצעדים הארגוניים עליהם מדבר ארז כוללים בין היתר איסור העברה והקלדה של ציונים, איסור קיום פעילות מחוץ לכותלי בית הספר (פרט לסיורים לימודיים במסגרת תוכנית הלימודים) ואיסור קיום פעילויות מעבר לשעה שלוש וחצי אחר הצהריים.

# data[].attributes.attachment_link.title
רן ארז במתקפה נגד קיש: "שתי דקות בלבד נמשכה האופוריה"

# data[].attributes.attachment_link.description
יו"ר ארגון המורים רן ארז יצא במתקפה חריפה נגד שר החינוך יואב קיש במכתב ששלח לו: "במקום להמשיך את מתווה ההסכמות ולפעול לביצוען, הודעת שאתה הולך בדרך 'הקלה'"

# data[].attributes.headline
-עדכון: הספר הוצא מבית הספר. יש לנו יכולת להשפיע!-

# data[].attributes.subject
-עדכון: הספר הוצא מבית הספר. יש לנו יכולת להשפיע!-

# data[].attributes.body
בין היועצים למחברי הספר: פרופ' אשר כהן, מתומכי ההפיכה וממובילי השתלטות הימין על לימודי האזרחות.

# data[].attributes.wish_content.attachment_props.text
ספר מולדת לכיתה ד', בבי"ס הממלכתי "יהודה מכבי" בת"א. מוריה ושילה מעפרה מסבירים כמה הם אוהבים את "היישוב שלנו אף שהוא נמצא במקום מרוחק", שהם ממשיכי "דור חומה ומגדל", ושהמצווה ליישב את הארץ (בהתנחלות) מעוגנת בתנ"ך וכמובן חזקה יותר מזכויות של פלסטינים. סליחה מוחמד.

# data[].attributes.wish_content.attachment_props.original_text
ספר מולדת לכיתה ד', בבי"ס הממלכתי "יהודה מכבי" בת"א. מוריה ושילה מעפרה מסבירים כמה הם אוהבים את "היישוב שלנו אף שהוא נמצא במקום מרוחק", שהם ממשיכי "דור חומה ומגדל", ושהמצווה ליישב את הארץ (בהתנחלות) מעוגנת בתנ"ך וכמובן חזקה יותר מזכויות של פלסטינים. סליחה מוחמד. https://t.co/OJntBIwa28

# data[].attributes.attachment_link.embed_code
ספר מולדת לכיתה ד', בבי"ס הממלכתי "יהודה מכבי" בת"א. מוריה ושילה מעפרה מסבירים כמה הם אוהבים את "היישוב שלנו אף שהוא נמצא במקום מרוחק", שהם ממשיכי "דור חומה ומגדל", ושהמצווה ליישב את הארץ (בהתנחלות) מעוגנת בתנ"ך וכמובן חזקה יותר מזכויות של פלסטינים. סליחה מוחמד. pic.twitter.com/OJntBIwa28
— Or Kashti אור קשתי (@OrKashti) September 6, 2023

# data[].attributes.attachment_link.metadata.attachment_props_source.data.text
ספר מולדת לכיתה ד', בבי"ס הממלכתי "יהודה מכבי" בת"א. מוריה ושילה מעפרה מסבירים כמה הם אוהבים את "היישוב שלנו אף שהוא נמצא במקום מרוחק", שהם ממשיכי "דור חומה ומגדל", ושהמצווה ליישב את הארץ (בהתנחלות) מעוגנת בתנ"ך וכמובן חזקה יותר מזכויות של פלסטינים. סליחה מוחמד. https://t.co/OJntBIwa28

# data[].attributes.attachment_link.metadata.attachment_props.original_text
ספר מולדת לכיתה ד', בבי"ס הממלכתי "יהודה מכבי" בת"א. מוריה ושילה מעפרה מסבירים כמה הם אוהבים את "היישוב שלנו אף שהוא נמצא במקום מרוחק", שהם ממשיכי "דור חומה ומגדל", ושהמצווה ליישב את הארץ (בהתנחלות) מעוגנת בתנ"ך וכמובן חזקה יותר מזכויות של פלסטינים. סליחה מוחמד. https://t.co/OJntBIwa28

# data[].attributes.attachment_link.metadata.attachment_props.text
ספר מולדת לכיתה ד', בבי"ס הממלכתי "יהודה מכבי" בת"א. מוריה ושילה מעפרה מסבירים כמה הם אוהבים את "היישוב שלנו אף שהוא נמצא במקום מרוחק", שהם ממשיכי "דור חומה ומגדל", ושהמצווה ליישב את הארץ (בהתנחלות) מעוגנת בתנ"ך וכמובן חזקה יותר מזכויות של פלסטינים. סליחה מוחמד.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
פרסום ראשון: רן ארז טוען כי משרד האוצר מסרב להעביר לעובדי ההוראה בתיכונים 800 שקלים במשכורת הקרובה כפי שנקבע במתווה ההסכמות בין הצדדים. "אנחנו מרגישים מרומים, אם לא יעבירו את הכסף ניאלץ לשבות". באוצר זועמים: "המשך העיצומים לאחר הגעה להבנות אינם בגדר התנהלות מקובלת"

# data[].attributes.attachment_link.title
ארגון המורים שב לאיים בהשבתת הלימודים: "האוצר נכלולי, הפר התחייבות"

# data[].attributes.attachment_link.description
פרסום ראשון: רן ארז טוען כי משרד האוצר מסרב להעביר לעובדי ההוראה בתיכונים 800 שקלים במשכורת הקרובה כפי שנקבע במתווה ההסכמות בין הצדדים. "אנחנו מרגישים מרומים, אם לא יעבירו את הכסף ניאלץ לשבות". באוצר זועמים: "המשך העיצומים לאחר הגעה להבנות אינם בגדר התנהלות מקובלת"

# data[].attributes.body
מה חשוב לדעת: משרד החינוך נשלט כיום על ידי "השר במשרד החינוך" - חיים ביטון לשעבר מנכ"ל רשת החינוך הפרטית של ש"ס
מקור: https://www.themarker.com/magazine/2023-09-05/ty-article-static-ext/.highlight/0000018a-5126-d477-af8f-f97e4af10001

# data[].attributes.body
יומן הפגישות של יואב קיש שר החינוך מומלץ לעיון מעמיק. שימו לב לזום עם שר החינוך הפולני

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
התנועה לחופש המידע

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
התנועה לחופש המידע

# data[].attributes.attachment_link.title
יומן הפגישות של שר החינוך יואב קיש - ברבעון הראשון של 2023 | התנועה לחופש המידע

# data[].attributes.attachment_link.description
בעקבות פניית התנועה - קיבלנו את יומן הפגישות של שר החינוך לרבעון הראשון של 2023

# data[].attributes.body
מקור: https://chabad.info/news/999477/