# data[].attributes.body
Carles I era fill de Joana I de Castella i Felip I el Bell , i nét per via paterna de l'emperador Maximilià I d'Habsburg i Maria de Borgonya. Gràcies al que va heretar es va convertir en el rei més poderós. El seu regnat va començar el 14 de març de 1516.

# data[].attributes.body
Les Germanies va ser una revolta dels artesans que es va estendre per tot el regne al llarg de 1521 (però va iniciar a València). També va arribar a Mallorca i una mica a Catalunya. Les Germanies van ser molt reprimides i els liders executats.

# data[].attributes.headline
Rebel·lió de les comunitats castellanes (1520-1521)

# data[].attributes.subject
Rebel·lió de les comunitats castellanes (1520-1521)

# data[].attributes.body
Per culpa d'epidèmies, males collites i l'alta pressió fiscal imposada pel nou monarca, molts artesans, gentilhomes i comercials es van revoltar contra Carles I. Això va parar gràcies al pacte entre la noblesa castellana i el rei.

# data[].attributes.body
Van ser un dels conflictes exteriors. Aquests conflictes ja venien del passat, sempre a estat el seu gran rival (a Europa). Ja que, era el païs més proper i sempre estava per en mig.

# data[].attributes.body
Va haver-hi varies guerres contra els turcs.
Sempre amenaçaven amb la frontera oriental del Sacre Imperi i amb el Mediterrani.

# data[].attributes.body
El Papa Climent VII va coronar a Carles V com a Emperador del Sacre Imperi Romà Germànic, a la Basílica de Sant Petroni a Bolonya el 24 de febrer de 1530 . Va ser l'últim emperador del Sacre Imperi Romà Germànic en ser coronat per un Papa. Van acordar que coronació imperial seria un mitjà per curar els conflictes polítics i religiosos.

# data[].attributes.headline
Guerres de religió a l'Imperi (1546-1555)

# data[].attributes.subject
Guerres de religió a l'Imperi (1546-1555)

# data[].attributes.body
La guerra es va desenvolupar entre 1546 i 1547 i aparentment va acabar amb la fàcil victòria dels catòlics, però al 1552 els protestants van tornar a iniciar el conflicte derrotant a l'emperador que es va veure obligat a negociar hi ha renunciar a la seva idea d'unitat religiosa alemanya, signant al 1555 l'anomenada Pau d'Augsburg.

# data[].attributes.body
Va ser un tracte signat per Ferran I d'Habsburg, representant de l'emperador Carles V, i els Estats imperials, (el 25 de setembre de 1555 a la ciutat lliure d'Augsburg a Alemanya) pel qual es resolia el conflicte religiós de la reforma protestant .

# data[].attributes.body
Carles V va renunciar a tots els seus títols (excepte els associats a territoris alemanys) a favor del seu fill Felip, que es va convertir, en el rei Felip II d'Espanya. Això va passar el 16 de gener de 1556.

# data[].attributes.headline
Inici del regnat de Felip II (15 de gener de 1556)

# data[].attributes.subject
Inici del regnat de Felip II (15 de gener de 1556)

# data[].attributes.body
Felip II era fill i hereu de Carles I d'Espanya i Isabel de Portugal, germà de Maria d'Àustria i Juana d'Àustria, nét per via paterna de Joana I de Castella i Felip I de Castella, i de Manuel I de Portugal i María d'Aragó per via materna. Va aconseguir una unió dinàstica que va durar més de 60 anys. El seu regnat va començar el 15 de gener de 1556.

# data[].attributes.headline
Pau de Cateau-Cambresis (2 d'abril de 1559)

# data[].attributes.subject
Pau de Cateau-Cambresis (2 d'abril de 1559)

# data[].attributes.body
La Pau de Cateau-Cambrésis van ser una sèrie de tractats signats entre Espanya França i Anglaterra, en castell de "Le Cateau-Cambrésis". S'acordà la fi d'hostilitats entre aquests regnes. Aquests tractats van ocórrer entre el 2 i el 3 d'abril de 1559.

# data[].attributes.headline
Rebel·lió de les Províncies Unides (1566)

# data[].attributes.subject
Rebel·lió de les Províncies Unides (1566)

# data[].attributes.body
Les províncies del nord (Països Baixos) es van rebel·lar contra Felip II al 1566 i es van declarar independents, amb el nom de "Províncies Unides". El rei es va negar i no ho va acceptar, i per això, es va iniciar la Guerra dels 80 Anys.

# data[].attributes.attachment_link.title
Rebel·lió de les Províncies Unides (1568)

# data[].attributes.body
La batalla de Lepant va ser un enfrontament naval, ocorregut el 7 d'octubre del 1571, s'hi van enfrontar l'armada de l'Imperi otomà contra, una coalició catòlica organitzada pel papa Pius V, anomenada Lliga Santa, formada per l'Imperi espanyol, els Estats Pontificis, la República de Venècia, l'Orde de Malta, la República de Gènova i el Ducat de Savoia.Va ser per l'expansió i el control del mar Mediterrani. Aquesta batalla representa una de les confrontacions navals més importants de la història.

# data[].attributes.body
En 1580 el rei de Portugal va morir, i com no n'hi havia hereus, Felip II va reclamar els drets a la corona portuguesa (els va obtenir aquell any). D'aquesta manera Felip II va incorporar les possessions i territoris portuguesos a la Monarquia Hispana. (S'estenien per l'Àfrica, l'Àsia i Brasil).

# data[].attributes.body
Va ser una expedició militar marítima planificada pel monarca espanyol Felip II, per destronar Isabel I i envair Anglaterra. La van derrotar al canal de la Manxa. Aquesta victòria va iniciar la política colonial del Regne Unit sota el lideratge de la reina Isabel I. Felip II va perdre molts vaixells, i molts mariners van perdre la vida.

# data[].attributes.body
Felip III, també anomenat «el Piadoso» va néixer 14 d'abril de 1578 a Madrid, va ser rei d'Espanya i de Portugal des del 13 de setembre de 1598 fins al 31 de març de 1621 (va morir). Era fill de Felip II i Ana d'Àustria. Va tenir diverses dones, però amb la reina Margarida d'Àustria-Estíria va tenir vuit fills.

# data[].attributes.body
Va ser un tractat de pau, signat per Espanya i Anglaterra a la ciutat de Londres el 28 d'agost de 1604 que va marcar el final de la Guerra d'Espanya amb Anglaterra des del 1585-1604. Ho van negociar tot a Somerset House.Felip III ho va fer perquè volia concloure les guerres que havia heretat i solucionar la greu situació econòmica de la monarquia.

# data[].attributes.body
També va ser un tractat de pau, signat l'any 1609 entre Espanya i les Províncies Unides dels Països Baixos per establir una pau entre les dues potències. Va suposar un recés pacífic en la guerra dels 80 anys que els neerlandesos mantenien contra l'Imperi espanyol des de 1568 per aconseguir la seva independència.

# data[].attributes.body
Entre el 1609 i el 1613, al voltant de 300.000 persones van ser expulsades dels diversos regnes de la monarquia hispànica. Es tractava dels moriscos, descendents de la població musulmana d'al-Àndalus. Això va arruïnar molts territoris pel despoblament sobtat.

# data[].attributes.body
El regnat de Felip IV es va iniciar l'any 1621, quan ell tenia tan sols setze anys, i com ho va fer el seu pare, va cedir el govern a un favorit, el comte duc d'Olivares. La política del nou govern va ser extremadament oposada a l'anterior.

# data[].attributes.body
La guerra dels 30 Anys va ser una guerra politicoreligiosa que va tenir lloc a Europa Central i van participar les principals potències europees. Va començar com un enfrontament de caràcter religiós entre protestants i catòlics. Es va acabar el 1648 amb la firma del Tractat de Westfàlia. Aquest tractat reconeixia la independència de les Províncies Unides.

# data[].attributes.body
Olivares va provocar diversos aixecaments armats. Els més importants va ser el de Portugal i Catalunya, en 1640. Va acabar l'any 1652, però els portuguesos van aconseguir expulsar els representants de Felip IV i es van declarar independents.

# data[].attributes.headline
Independència de Portugal (entre el 1640 i el 1652)

# data[].attributes.subject
Independència de Portugal (entre el 1640 i el 1652)

# data[].attributes.body
Es va produir l'1 de desembre de 1640, amb la Guerra dels Segadors que va acabar l'any 1652, però els portuguesos van aconseguir la independència.

# data[].attributes.body
Es refereix als dos tractats de pau d'Osnabrück i Münster (24 d'octubre de 1648), últim a la Sala de la Pau de l'Ajuntament de Münster, a la regió històrica de Westfàlia, amb els quals va finalitzar la guerra dels Trenta Anys a Alemanya i la guerra dels Vuitanta Anys entre Espanya i els Països Baixos.

# data[].attributes.body
Carles II, també anomenat "El Hechizado". Va ser rei d'Espanya entre 1665 i 1700. Era fill i hereu de Felip IV i de Mariana d'Àustria, va estar sota la regència de la seva mare fins que va aconseguir la majoria d'edat en 1675. El seu sobrenom venia pel seu mal estat físic, va delegar el poder en diferents favorits.

# data[].attributes.body
El 6 de novembre de 1675, el rei Carles II va complir catorze anys, va aconseguir la majoria d'edat. Fins llavors havia estat governant com regent la seva mare Marianna d'Àustria, però ja va poder governar ell sol.

# data[].attributes.headline
Final de la branca hispànica de la Casa d'Àustria (1700)

# data[].attributes.subject
Final de la branca hispànica de la Casa d'Àustria (1700)

# data[].attributes.body
L'any 1700 Carles II va morir sense descendència (no tenia fills), el que va significar l'extinció de la branca hispànica de la Casa de l'Àustria, des de Carles I. I els següents en aconseguir el tron va ser la dels Borbó, d'origen francès.