# data[].attributes.body
Maria Antonieta, de nom complet Maria Antonieta Josefa Joana de Habsburg-Lorena, va ser l'esposa de Lluís XVI de França i va ser reina de França i Navarra. Va regnar des del 1774 fins a la caiguda de la monarquia francesa el 1792. La seva història és intrínseca a la Revolució Francesa, ja que va ser un dels personatges més coneguts i controvertits d'aquest període.

Maria Antonieta era una arxiduquessa d'Àustria i va casar-se amb Lluís XVI de França l'any 1770, com a part d'una aliança política entre els Habsburgs d'Àustria i la monarquia francesa. Malauradament, va guanyar una reputació negativa entre la població francesa per diverses raons:

1. Despesa excessiva

2. Distància de la realitat

3. Descontent social

La Revolució Francesa va esclatar en part com una resposta a aquestes desigualtats i a la crisi financera del país. Maria Antonieta i el seu marit van ser arrestats el 1792 després de l'arrest i suspensió de Lluís XVI com a rei. Va ser guillotinada el 16 d'octubre de 1793 a la mateixa guillotina on el seu marit havia estat executat.

# data[].attributes.body
Olympe de Gouges va ser una figura important de la Revolució Francesa, coneguda per les seves idees polítiques i el seu activisme en defensa dels drets de les dones i els esclaus. Va néixer el 7 de maig de 1748 a Montauban, França, i va morir el 3 de novembre de 1793.

El paper de Olympe de Gouges en la Revolució Francesa va ser el de defensar els drets i la igualtat per a les dones, així com abogar per la igualtat i els drets dels esclaus. La seva obra més coneguda és la "Declaració dels Drets de la Dona i de la Ciutadana" (Déclaration des droits de la femme et de la citoyenne), que va escriure el 1791 com a resposta a la "Declaració dels Drets de l'Home i del Ciutadà" (Déclaration des droits de l'homme et du citoyen) que havia estat adoptada com a part de la Revolució Francesa.

Desafortunadament, Olympe de Gouges va ser condemnada i executada a la guillotina el 3 de novembre de 1793 durant la fase més radical de la Revolució Francesa, coneguda com el "Terror".

# data[].attributes.body
Theroigne de Mericourt, el nom real de la qual era Anne-Josèphe Terwagne, va ser una figura destacada de la Revolució Francesa. Va néixer el 13 d'agost de 1762 a Marcourt, Bèlgica, i va morir el 8 de juny de 1817.

La importància de Theroigne de Mericourt rau en el seu paper com a activista i líder durant la Revolució Francesa, especialment a París. Va ser una de les poques dones que van tenir un paper destacat en aquest període i va ser coneguda per la seva participació activa en esdeveniments històrics significatius. La seva actuació més important va ser durant el període conegut com la Revolució Francesa, que va tenir lloc entre 1789 i 1799.

Theroigne de Mericourt es va destacar per diverses raons:

1. Actuació en els clubs polítics

2. Participació en les protestes populars

3. Lluita pels drets de les dones

Malauradament, la seva vida va estar marcada per la violència i el desgavell de la Revolució.

# data[].attributes.body
Lluís XVI va ser el rei de França i Navarra. Va regnar des del 10 de maig de 1774 fins al 21 de setembre de 1792. Lluís XVI va tenir un paper crucial a la Revolució Francesa, ja que va ser el monarca durant aquest període turbulent. La Revolució Francesa va començar el 1789 amb l'Estats Generals i va esdevenir un esdeveniment fonamental de la història mundial.

Lluís XVI va ser vist com un monarca absolutista i la seva gestió econòmica va contribuir a la crisi financera de França. El 1789, davant de les pressions de la crisi i la demanda de més drets per part del poble, va convocar els Estats Generals, que van donar lloc als Estats Generals Constituents i, finalment, a l'Assemblea Nacional Constituent. La Revolució va progressar, i el rei va ser detingut i condemnat a mort per traïció el 1793. Va ser executat per decapitació amb la guillotina el 21 de gener de 1793 a París, posant fi al seu regnat i simbolitzant l'enderrocament de la monarquia. La seva execució va ser un esdeveniment cabdal en la història de la Revolució Francesa i va tenir un impacte significatiu en la política europea i en el desenvolupament de les idees revolucionàries.

# data[].attributes.body
Els sans-culottes eren un grup de ciutadans de classes populars a França durant la Revolució Francesa. El seu nom literalment significa "sense calces" en francès, ja que molts d'ells vestien de manera senzilla sense els pantalons de genolls (culottes) que eren característics de les elits i la noblesa de l'època.

Els sans-culottes estaven compostos principalment per artesans, treballadors urbans, petits comerciants i altres ciutadans que compartien una preocupació per les qüestions socials i polítiqúes de l'època. Aquests ciutadans eren partidaris d'una república radical i democràtica i es van oposar a la monarquia absoluta i a les faccions més moderades de la Revolució Francesa.

# data[].attributes.body
Maximilien Robespierre va ser un important líder polític durant la Revolució Francesa. Va néixer el 6 de maig de 1758 i va morir el 28 de juliol de 1794. El seu mandat més influyent va ser durant el període conegut com el "Reinat del Terror" (Reign of Terror) a la Revolució Francesa, que va tenir lloc aproximadament entre 1793 i 1794.

Robespierre va ser un fervent defensor de la revolució i un membre destacat del Comitè de Salvació Pública, un òrgan de govern que tenia com a objectiu protegir la República contra els seus enemics interns i externs. Durant el seu mandat, es van prendre mesures molt radicals per consolidar la Revolució, com ara l'ús de la guillotina per executar aquells considerats enemics de la República, incloent molts membres de l'aristocràcia i de l'antiga monarquia.

Finalment, Robespierre va ser detingut i condemnat a mort el 27 de juliol de 1794. Va ser executat a la guillotina l'endemà, posant fi al seu domini i marcant el final del Reinat del Terror. La caiguda de Robespierre va donar lloc a una etapa més moderada coneguda com el "Directori," que va seguir a la Revolució Francesa.

# data[].attributes.body
El Jurament del Joc de Pilota (en francès, "Serment du Jeu de Paume") va tenir lloc el 20 de juny de 1789 a Versalles, França. Aquest esdeveniment va ser un moment clau al començament de la Revolució Francesa.

El Jurament del Joc de Pilota es va produir perquè els representants del Tercer Estat, que representaven la majoria de la població francesa, es van veure obstaculitzats en les seves reformes pel rei Lluís XVI i les elits privilegiades. El Tercer Estat va considerar que no es podia seguir treballant amb aquesta oposició i, per tant, es van negar a separar-se i a continuar les seves deliberacions fins que es promulgues una nova Constitució que limités el poder absolut del rei.

Aquest jurament va tenir un gran significat en la Revolució Francesa.

# data[].attributes.body
El Jurament del Joc de Pilota es va produir perquè els representants del Tercer Estat, que representaven la majoria de la població francesa, es van veure obstaculitzats en les seves reformes pel rei Lluís XVI i les elits privilegiades. El Tercer Estat va considerar que no es podia seguir treballant amb aquesta oposició i, per tant, es van negar a separar-se i a continuar les seves deliberacions fins que es promulgues una nova Constitució que limités el poder absolut del rei.

# data[].attributes.body
La Fuga de Varennes va tenir lloc la nit del 20 al 21 de juny de 1791. Aquest esdeveniment va ser un punt crític en la Revolució Francesa.

El que va succeir és que el rei Lluís XVI, la reina Maria Antonieta i els seus fills van intentar escapar de París i de la custòdia de l'Assemblea Nacional Constituent per buscar refugi a les terres de la monarquia absoluta estrangera, com ara Àustria. Van ser reconeguts i detinguts a la petita ciutat de Varennes, situada a l'est de París.

Les conseqüències de la Fuga de Varennes van ser significatives. Va minvar encara més la credibilitat de Lluís XVI com a monarca i va intensificar les tensions entre les faccions revolucionàries. Després d'aquest episodi, la monarquia va quedar afeblida i sota sospita, i es va accelerar la radicalització de la Revolució Francesa.

# data[].attributes.body
L'execució del rei Lluís XVI va tenir lloc el 21 de gener de 1793 a París, França. Aquest esdeveniment va ser un moment històricment significatiu dins de la Revolució Francesa.

El que va succeir és que Lluís XVI, l'últim rei de França abans de la instauració de la Primera República Francesa, va ser jutjat pel Tribunal Revolucionari i condemnat a mort per traïció. Va ser acusat d'haver conspirat contra la Revolució, col·laborant amb potències estrangeres per a recuperar el seu tron. Va ser executat públicament mitjançant la guillotina a la plaça de la Revolució a París. La seva execució va ser un punt d'inflexió en la Revolució Francesa, ja que simbolitza la caiguda de la monarquia i el poder de la classe alta, i va establir un precedent per les posteriors execucions polítiques durant el període del "Reinat del Terror."

# data[].attributes.body
El "Reinat del Terror," conegut com el "Terror," va tenir lloc durant la Revolució Francesa en els anys 1793-1794. Va ser un període de repressió i violència política extrema a França.

El Terror es va caracteritzar per la implementació de mesures molt radicals i draconianes per part del govern revolucionari. Sota l'impuls del Comitè de Salvació Pública i el lideratge de figures com Maximilien Robespierre, es van dur a terme arrestos massius, judicis ràpids i execucions per guillotina d'aquells considerats enemics de la Revolució o sospitosos de contrarevolucionarisme. Això incloïa membres de l'aristocràcia, sacerdots, burgesos i fins i tot revolucionaris moderats que eren considerats una amenaça per a la República.

# data[].attributes.body
El Cop d'Estat de Termidor va tenir lloc els dies 27 i 28 de juliol de 1794 i va implicar la caiguda i l'execució de Maximilien Robespierre i altres líders radicals que havien dirigit el "Reinat del Terror" durant la Revolució Francesa. Aquest cop d'estat va posar fi a la repressió extrema i va marcar una transició cap a un govern més moderat conegut com el "Directori," representant un canvi de rumb significatiu a la Revolució Francesa.