# data[].attributes.wish_content.attachment_props.alternative_text
a trainer planning how to make fun activity in sports in colors

# data[].attributes.body
Sammenhængen mellem funktionsnedsættelse og handicap:

Funktionsnedsættelse + barrierer i omgivelserne = handicap.

# data[].attributes.body
Man ved fra forskning, at idrætsdeltagelse kan være et skridt på vejen mod empowerment. Det hænger sammen med at:

1. Fysisk udfoldelse fører til forbedret funktion

2. Oplevelse af mestring medfører øget oplevet handlekompetence

3. Større tillid til kroppen forbedrer selvopfattelsen og selvagtelsen

4. Mentale problemer som store følelsesmæssige udsving mindskes

5. Højere aktivitetsniveau fører til øget social accept.

# data[].attributes.wish_content.attachment_props.alternative_text
children playin together in fun activity

# data[].attributes.wish_content.attachment_props.alternative_text
surroundings activity nature, beach, sport

# data[].attributes.headline
forskellige former for nedsat funktionsevne

# data[].attributes.subject
forskellige former for nedsat funktionsevne

# data[].attributes.body
Fysiske funktionsnedsættelser:

Personer med svære fysiske handicap

Personer med lette og middelsvære fysiske handicap.

Psykiske funktionsnedsættelser:

Personer med sindslidelser

Personer med udviklingshandicap.

Sansemæssige funktionsnedsættelser:

Personer med synshandicap

Personer med hørehandicap.

Sociale funktionsnedsættelser:

Personer med ADHD

Personer med autismespektrumforstyrrelser (herunder Aspergers syndrom).

# data[].attributes.headline
Grunde til at arbejde med idræt til personer med funktionsnedsættelse

# data[].attributes.subject
Grunde til at arbejde med idræt til personer med funktionsnedsættelse

# data[].attributes.body
Bevægelsesglæde

Idræt er træning

Idræt fremmer deltagelse i samfundet

Empowerment og idræt

# data[].attributes.body
For sundhedens skyld. Det handler om at blive stærkere og få en bedre kondition eller om at få det bedre psykisk.

For konkurrencens skyld. Fokus på præstationen og resultatet. Man kan konkurrere med sig selv eller med andre.

For at udforske, opleve kroppen og udfordre sig selv. Her er man optaget af at styrke identiteten og opnå en fællesskabsfølelse.

# data[].attributes.body
Når du bevæger dig frigiver hjernen endorfiner. Endorfiner kan give en lykkerus, og hvis du træner meget, kan du blive afhængig af det. Endorfiner kan også hæmme følelsen af smerte, dæmpe stress og forstærke immunforsvaret.

Ud over stoffet endorfin udskilles der f.eks. også et stof kaldet dopamin. Dopamin beskrives ofte som kroppens belønningsstof og er med til at få dig til at føle dig godt tilpas. Ligeledes udskilles stoffet serotonin, som påvirker lyst, glæde og tilfredshed

Motion kan derfor f.eks. hjælpe på angst og depression

# data[].attributes.body
Et inspirerende bevægelsesmiljø:

Indbyder til alsidige fysisk udfoldelse.

Tilgodeser mange forskellige behov.

Skaber glæde, fantasi, kreativitet, energi, spontanitet

Giver frihed til at skabe, forandre og gå på opdagelse

Er sikkert at færdes i.

Udfordre til at afprøve sig selv kropsligt

Inspirerer til at udvikle nye sansemotoriske færdigheder.

# data[].attributes.body
TIB: Tilpasset Idræt og Bevægelse. Idéen med TIB er at bruge metoder, der gør idrætten rummelig og tilgængelig for alle. Man fokuserer på muligheder frem for begrænsninger og tager afsæt i personens interesser.

TIB dækker også aktiviteter, hvor én eller flere personer med funktionsnedsættelse deltager sammen med ikke-handicappede.

# data[].attributes.body
Sanserne inddeles i de primære og sekundære sanser. De primære sanser er de tidligst udviklede og udvikles i fosterstadiet. Grundmotorikken er afhængig af sanseapparatet og de primære sanser samt synssansen er grundlaget for en veludviklet grundmotorik og den senere udvikling af grundlege, færdigheder og læring.

Primære sanser:

Den taktile sans (følesans)

Vestibulær-sansen

Muskel/led-sansen

Sekundære sanser:

Høresans

Lugtesans

Smagssans

Synssans

# data[].attributes.attachment_link.title
Anbefalinger om fysisk aktivitet og stillesiddende tid

# data[].attributes.attachment_link.description
Fysisk aktivitet er sundhedsfremmende og forebygger en lang række sygdomme, og for meget stillesiddende tid ser ud til at bidrage til for tidlig død. Sundhedsstyrelsen har derfor anbefalinger for fysisk aktivitet og stillesiddende tid.

# data[].attributes.headline
Sammenhæng mellem Leg, bevægelse og idræt

# data[].attributes.subject
Sammenhæng mellem Leg, bevægelse og idræt

# data[].attributes.headline
Kompetenceudvikling gennem idræt og bevægelse

# data[].attributes.subject
Kompetenceudvikling gennem idræt og bevægelse

# data[].attributes.body
Mange institutionsbygninger er ikke bygget til at rumme udfoldelse gennem bevægelsesaktiviteter.

For at skabe rum til bevægelse kræver det, at indretningen indendørs først og fremmest er fleksibel. Derfor er de rum, der anvendes til stillesiddende aktiviteter også nødt til at rumme bevægelsesaktivitet.

Man kan f.eks. skabe et multirum med mindre rum og mange funktioner, der hurtigt kan forandres til at understøtte forskellige begivenheder, ønsker og behov.

# data[].attributes.body
En billede-artikel med inspiration til brug af byrummet.

Andre ideer til bevægelse i byrum:

Orienteringsløb

Intervaltræning på trapper

Gå på line på kanter

Parkour

Gå på "Tour de legeplads"

Tril ned ad bakker i en park

Kast med visne blade

Tag på cykeltur

Lav historisk vandring

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Alle byer har tænkt fysisk aktivitet ind i borgernes liv - mere eller mindre.

Noget er synligt og en del af vores hverdagsliv med cykelstier og gangstier i sirligt forgrenede net trukket væk fra biltrafikken. Eller boldbaner og legepladser, hvor formålet er indlysende.

Andet er usynligt, og der skal man lede lidt efter det og opsøge det. Der bliver det noget, man aktivt skal vælge til.

Daglige gøremål i bydelen kan give dig meget

Et internationalt forskningsprojekt, som Syddansk Universitet har været med i, viser, at voksne bosat i de mest bevægelsesvenlige bydele i 14 byer rundt i verden fik mellem 48 og 89 minutter fysisk aktivitet 'forærende' om ugen i modsætning til voksne i andre bydele.

Det var bare i kraft af deres daglige brug af byen til og fra job, indkøb og fritid, og før man havde indregnet den tid, som de havde sat særligt af til idræt.

Høj befolkningstæthed, mange stoppesteder for offentlige transportmidler, mange gadekryds og parker inden for gåafstand viste sig hver især at øge muligheden for, at borgerne var fysisk aktive i hverdagen.

Ifølge de danske sundhedsanbefalinger skal voksne bevæge sig 210 minutter om ugen - i snit 30 minutter hver dag. Så vores bydel kan give os meget motion.

Gå selv på udkig i din egen by efter de synlige og usynlige steder, der kan få dig til at være fysisk aktiv. Og tag familien, naboen og vennerne med.

# data[].attributes.attachment_link.description
Der er masser af muligheder for motion, når du bor i byen. Her nogle øjeblikke fanget på en cykeltur gennem hovedstaden. Du finder sikkert noget lignende i din egen by.

# data[].attributes.body
Bevægelse dækker bredt over fysiske aktiviteter, f.eks. grundmotoriske øvelser, rytmik, sanseoplevelser, sange og lege.

Bevægelse indgår i aktiviteter som cykling, boldspil, løbeture m.m. Bevægelse indgår i mange hverdagsaktiviteter, som at cykle til skole, gå i kantinen, rydde op.

I det pædagogiske arbejde kan bevægelse indgå i mange af hverdagens situationer, f.eks. et vuggestuebarn kravler selv op på en skammel og henter mælken på køkkenbordet.

Bevægelse kan indgå i større, planlagte forløb, f.eks. en forhindringsbane, sanglege, gåtur i skoven. Som PA har du mulighed for at skabe rammer og muligheder for bevægelse.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Man bør bruge lige så meget krudt på at skabe et godt legemiljø udenfor som indenfor, mener Benny Schytte, kultursociolog og tidligere formand for Dansk Legeplads Selskab, da aktiviteter i de fri er mindst lige så givende som dem inde i varmen. Han har derfor skrevet bogen "Legepladsens pædagogik", og du får her hans bedste råd til at nytænke den legeplads, som de fleste pædagoger har fået et helt nyt forhold til under coronanedlukningen.

1. PLACERINGEN

Det er en god idé at indrette legepladsen sådan, at de mere rolige aktiviteter foregår tæt på institutionen, mens de mere vilde lege foregår længst væk fra bygningen. Så jo længere ud på legepladsen, man kommer, jo 'farligere' bliver legene.

2. LEGEREDSKABERNE

Antallet af legeredskaber på legepladsen afhænger af legepladsens størrelse. Redskaber kan være dyre, og man bør derfor overveje om andre former for anlæg bedre kan betale sig, fx en bakke, buske eller en bålplads. Børn bruger nemlig langt mere tid mellem legeredskaber end på dem.

3. BØRNENE

Børn på tværs af alder kan sagtens lege på samme legeplads. Det giver flere udfoldelsesmuligheder både for de store og de små, og der findes flere eksempler på, hvordan de store børn drager omsorg for de mindre.

4. LEGEMILJØERNE

Legepladsen bør indeholde forskellige typer af rum, som børnene kan indgå i, alt efter hvad de har lyst til at lege. Her er det en god idé at tænke i miljøer i stedet for redskaber, da det inviterer til en mere kreativ indretning. Det kan fx være et sandmiljø, et klatremiljø eller et miljø til rollelege.

5. MINDERNE

Tænk tilbage til dengang, du selv var barn. Hvad var det sjoveste ude på legepladsen? Hvor brugte du mest tid? Der kan være meget inspiration at hente i sine egne gamle minder ude fra legepladsen, når man skal indrette en legeplads på ny. På denne måde sikrer man også, at den skabes i et børneperspektiv.

6. MULTIFUNKTIONALITETEN

Børnene bruger mange timer ude på legepladsen, og derfor er det en fordel at benytte legeredskaber, som børnene kan bruge på flere forskellige måder, og som de ikke bliver trætte af med tiden. Det kan fx være en bakke eller et område med træstammer, som både de store og små børn kan få sjov ud af på forskellig vis.

7. INFRASTRUKTUREN

Det er vigtigt med et godt stisystem på legepladsen. Det er med til at sikre, at børnene ikke forstyrrer hinanden i deres lege. Stien kan udformes som en leg i sig selv, f.eks. ved at lave stien til en tunnel eller lave en sansesti, der udfordrer børnene og giver dem forskellige sansemæssige oplevelser.

8. LEGETØJET

Det er en god idé at investere i legetøj og redskaber, der kan benyttes på mange forskellige måder i mange forskellige lege, så børnene får mulighed for at bruge deres kreativitet. I stedet for spande og skovle bør man derfor i højere grad bruge penge på ting som kasser og tæpper, der er yderst velegnede til børns forskellige legeformer.

9. UDEVÆRKSTEDET

Udeværkstedet er et oplagt rum til pædagogiske aktiviteter. Det kan eksempelvis være en fodboldbane, en bålplads, en overdækket terrasse til skuespil eller højbede med forskellige grønsager. Det er en god idé at placere udeværkstedet i et hjørne ved en væg, hvor der er læ.

10. DYRENE

Der er masser af krible-krabledyr at finde ude på en legeplads. De små insekter vækker ofte børnenes interesse, og de kan være grobund til gode snakke mellem børn og voksne. Det er derfor en god idé at anskaffe materialer som forstørrelsesglas, insektkasser og bøger om insekter. Det samme gælder fugle.

# data[].attributes.attachment_link.title
Guide: Sådan skaber I den bedste legeplads

# data[].attributes.attachment_link.description
Bålplads, mælkekasser, bildæk og krible-krabledyr. Legepladseksperten giver sine 10 bedste råd til at skabe en god legeplads.

# data[].attributes.body
Nervesystemet er den overordnede kommandocentral, der regulerer de øvrige organer.

Nervesystemet inddeles enten anatomisk eller fysiologisk.

Anatomisk består nervesystemet af centralnervesystemet og det perifere nervesystem. Fysiologisk inddeles nervesystemet i det somatiske og det autonome nervesystem. Det somatiske system er vilje- og refleksstyret, men det autonome system kan du ikke selv styre.

Hjernen er opdelt i forskellige områder, som har hver deres funktioner:

Pandelappen: det motoriske center, talecentret og områder, der kontrollerer bevidst tænkning, indsigt og følelser.

Isselappen: det sensoriske center, som f.eks. registrerer berøring, tryk, temperatur eller smerte.

Tindingelappen: hørecentret og lugtecentret.

Nakkelappen: synscentret.

Lillehjernen: centret for vestibulærsansen, der modtages informationer fra øjne og ører. samt basale funktioner i forhold til balance, samarbejdet mellem muskelgrupper og motorisk koordinering.

Hjernestammen: bl.a. søvn, vejrtrækning, hjerterytme samt kroppens stilling og muskelspænding.

Sanseintegration er hjernens evne til at organisere og samle impulser fra kroppen og omgivelserne, der gør det muligt at reagere. Informationerne organiseres i centralnervesystemet og koblet til tidligere erfaringer, så man kan reagere hensigtsmæssigt og tilpasset (en adaptiv respons).

# data[].attributes.body
1. Vælg de rigtige bevægelses- og idrætsaktiviteter

2. Informér om aktiviteten

3. Få styr på alle de praktiske forberedelser
4. Lad deltagerne indtage aktivitetslokalet

5. Planlæg, hvordan du vil instruere deltagerne

6. Husk opvarmning

7. Støt deltagerne i løbet af aktiviteten

8. Afrund aktiviteten på en god måde

9. Husk, at øvelse gør mester

# data[].attributes.body
Bevægelses- og motorikkonsulent Anne Brodersen og læge Bente Pedersen har lavet undersøgelser af børns motoriske udvikling. De illustrerer barnets motoriske udvikling gennem motoriktræet,

Træet består af:

en rod, som illustrerer grundmotorikken

stammen, som illustrerer grundlegene

træets krone, som symboliserer færdighederne.

Grundlege er barnets egne lege, hvor det øver sin motorik.

Grundlegene udvikler sig fra at være en leg for det enkelte barn alene mod at være mere og mere socialt relaterede.

# data[].attributes.body
Den motoriske trappe viser rækkefølgen af barnets motoriske udvikling frem til barnet er ca. 18 måneder. Den motoriske trappe er det, der kaldes en milepælsteori, hvor udviklingen sker i en bestemt rækkefølge.

# data[].attributes.body
Idræt er målrettede, fysiske aktiviteter, som ofte er styret af regler. Idræt kan indeholde konkurrenceelementer, men kan også tage sit afsæt i en legende tilgang.

Idræt i en pædagogisk sammenhæng fokusere på leg og bevægelsesglæde, og inkluderer mange fysiske aktiviteter, hvor der er fokus på motion og alsidighed.

# data[].attributes.attachment_link.title
Velkommen til Skoven i Skolen | Skoven i skolen

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Plask! Kan du huske, hvordan det var som barn at hoppe i en vandpyt og mærke glæden ved at vandet plasker?

Vand er en kæmpe sanselig oplevelse. Hvilken fryd det er at gå eller hoppe i vandpytter - enten med gummistøvler eller med bare tæer og mærke om vandet er varmt eller koldt alt efter årstiden.

Giv også lov til at lege i en mudderpøl. Eller tag en løbetur i regnvejr - måske helt nøgen om sommeren.

Tilbyd også gerne børnene skåle, kander og rør, så de rigtig kan udfolde sig i vandlegen.

I Danmark er man aldrig mere end 60 km fra havet. Så måske kan I tage på udflugt og hoppe over bølger ved stranden?

# data[].attributes.attachment_link.description
Alle børn skal opleve vandets magiske tiltrækningskraft. Børn mærker sanserne, overvindelsen og det våde (og måske kolde) element.

# data[].attributes.body
Leg er en stor gruppe af aktiviteter med to særlige kendetegn

1. Leg har ikke i sig selv et entydigt formål

2. Leg indeholder en glæde og særlig tilfredsstillelse for deltagerne.

Legen er i den pædagogiske tilgang et bærende element i såvel idræt som bevægelsesaktiviteter.

# data[].attributes.body
Lyskurvsfilosofien beskriver og tager afsæt i de følelser, der kan være i spil ved en konkret, fysisk udfordring.

Lyskurven består af tre ringe i farverne rød, gul og grøn, som symboliserer kroppens tilstand i en given situation.

teorien kan bruges til at skabe udvikling for en deltager, som derved udvider sin grønne zone og derfor lærer at mestre nye fysiske udfordringer.

Grøn zone: tryghedszone. Man har kendskab til sine kompetencer og føler sig tryg. Man mestre udfordringen.

Følelser: Sikkerhed, tryghed, tro på egne evner.

Gul zone: udfordringszone. Fysisk udfordring, som er krævende, og som udfordrer ens kompetencer.

Følelser: Usikkerhed, præstationsangst og bekymring.

Rød zone: prøvelser og udfordringer, som man vil gøre alt for at undgå.

Følelser: Grundlæggende angst, uoverskueligt og farligt.

# data[].attributes.body
Relationsarbejde er en grundlæggende forudsætning for det pædagogiske arbejde med bevægelse og idræt. Forhold dig til, hvilke relationer deltagerne har til hinanden, og hvordan du kan sætte rammerne for at udvikle dine relationer til deltagerne og deres indbyrdes relationer.

# data[].attributes.body
Der er meget energi og drivkraft i konkurrence. Det kan inspirere og motivere.

Konkurrence kan foregå på flere niveauer:

1. Du kan konkurrere med dig selv.

2. Du kan konkurrere med andre deltagere.

For nogle er det svært at håndtere at skulle konkurrere. Følelser som misundelse, frustrationer eller tab af selvtillid kan udløses af en konkurrence.

# data[].attributes.body
Et redskab til at planlægge en aktivitet.

# data[].attributes.body
Den pædagogisk ramme for de fysiske aktiviteter, der tilbydes i arbejdet som PA.

De pædagogiske overvejelser, som fremmer kvaliteten af arbejdet med bevægelse og idræt.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Lex.dk er Danmarks nationalleksikon. Sitet er frit tilgængeligt for alle og indeholder opslagsværkerne Den Store Danske, Trap Danmark og en række specialværker som Dansk Biografisk Leksikon, Dansk Kvindebiografisk Leksikon, Danmarks Oldtid, Danmarkshistorien, Gyldendals Teaterleksikon, Symbolleksikon og Historien om Børnelitteratur. Lex.dk er med flere end 230.000 artikler og ca. 1,5 mio. månedlige besøg Danmarks største site for forskningsformidling.

Institutioner eller virksomheder må kun kopiere fra lex.dk, hvis de har indgået aftale med Copydan Tekst & Node, og kun inden for de rammer, der er nævnt i aftalen.

Leksikonets artikler er skrevet af danske forskere og andre fagpersoner, og selvom redaktionen og de fagansvarlige har gjort deres bedste for at sikre nøjagtigheden og pålideligheden af indholdet, kan der være fejl og mangler. Redaktionen opfordrer brugere, der opdager fejl eller mangler, til at komme med forslag i den enkelte artikel til udbedring af disse.

Det fremgår, hvem der er forfattere til de enkelte artikler, og der er i artiklernes versionshistorik adgang til at se, hvem der har skrevet hvad, hvornår.

Indholdet på lex.dk bør ikke betragtes som erstatning for specifik, professionel rådgivning af fx juridisk eller medicinsk karakter. Foreningen lex.dk påtager sig intet ansvar for eventuelle skader, tab eller ulemper, der opstår som følge af brugen af informationer på lex.dk.

# data[].attributes.attachment_link.title
idrætspædagogik | lex.dk - Den Store Danske

# data[].attributes.attachment_link.description
Idrætspædagogik, del af pædagogikken, som beskæftiger sig med teori, der knytter sig til idrætsundervisning, idrætsopdragelse og idrætsuddannelse. Siden midten af 1700-t., da gymnastik og andre former for legemsøvelser langsomt blev en del af den almindelige opdragelse, er det blevet diskuteret, hvad de fysiske aktiviteter bidrager med i opdragelsen (se gymnastik).

# data[].attributes.headline
udvikling af egne idrætspædagogiske kompetencer

# data[].attributes.subject
udvikling af egne idrætspædagogiske kompetencer

# data[].attributes.body
Skemaet sætter fokus på nogle af de refleksioner, som kan danne baggrund for at udvikle egne kompetencer inden for idrætspædagogik

# data[].attributes.body
1700- og 1800-tallet: Hårdt fysisk arbejde. Kun sjældent dyrkes bevægelse og idræt. Legene var kendetegnet ved at udskille en taber.

1814 indførtes gymnastik som obligatorisk fag. Opnå styrke, at tilpasse sig og gøre, hvad der blev sagt. Fokus på autoritet, takt, ro og orden. Ofte militært uddannede lærere.

1930'erne vandt lege og boldspil indpas i skoleidrætten, men idrætten handlede stadigvæk om disciplin og ensretning.

1960'erne: Ungdomsoprør. Tilgangen til bevægelse og idræt ændrede sig, og fra 1970'erne begyndte man at lade bevægelse og idræt tage udgangspunkt i oplevelser, socialt samvær og samarbejde.

Nutid: Der meget stort fokus på sundhed. Det er velset at dyrke sin krop og sund livsstil. Der er ligeledes penge og markedsføring i bevægelse og idræt, som også kan præge børn og unges livsstil.

# data[].attributes.headline
Sammenhæng mellem pædagogisk aktivitet og læreplanstemaerne.

# data[].attributes.subject
Sammenhæng mellem pædagogisk aktivitet og læreplanstemaerne.

# data[].attributes.headline
Analysemodel med fokus på inspirerende bevægelsesmiljøer

# data[].attributes.subject
Analysemodel med fokus på inspirerende bevægelsesmiljøer

# data[].attributes.body
Tydelighed

Hvilken målgruppe kan benytte bevægelsesmiljøet?

Hvilke former for bevægelsesaktiviteter kan udføres?

Hvilke bevægelsesaktiviteter kan brugerne foretage på egen hånd, og hvad skal de støttes i?

Passer de fysiske omgivelser til de bevægelsesaktiviteter, der er tiltænkt?

Er der steder, hvor det er forbudt at bevæge sig?

Fleksibilitet

Er der mulighed for variation, tilpasning og ændringer af bevægelsesmiljøet?

Inspiration og medbestemmelse

Bliver brugerne inspireret til at afprøve sig selv motorisk og udvikle nye bevægelsesfærdigheder?

Tillader omgivelserne, at brugerne inddrages i at skabe nye bevægelsesaktiviteter?

Tages der højde for, at omgivelserne både dækker pigernes og drengenes behov for bevægelsesaktiviteter?

Udviklingsmuligheder

Hvilke sansemotoriske og udviklingsmæssige erfaringer understøttes?

Er der plads til motorisk utrygge og usikre børn?

Er der mulighed for, at pædagogisk personale og brugere kan foretage nogle bevægelsesaktiviteter sammen?

Sikkerhed

Er bevægelsesmiljøet sikkert at bevæge sig rundt på for de målgrupper, det appellerer til?

# data[].attributes.body
Som instruktør for en fysisk aktivitet kan man påtage sig forskellige roller.

Den ledende instruktør

Den samarbejdende instruktør

Den observerende instruktør

# data[].attributes.body
Den pædagogiske bagdør går ud på følgende:

1. En deltager har altid mulighed for og rum til at forlade aktiviteten

2. Alle deltagere kan være med på det niveau og med de færdigheder, de besidder, uden at blive udstillet.

Uanset hvilken aktivitet du vælger at tilbyde, skal du sikre dig, at alle børn har en plads i aktiviteten. Aktiviteten må ikke blive ekskluderende.

# data[].attributes.body
Roger Caillois, fransk sociolog, der bl.a. beskæftigede sig med legekulturer. Han definerer leg på følgende måde:

1. Frivillig: Legen er frivillig. Hvis legen ikke er frivillig, ophører den med at være leg.

2. Afgrænset: Legen foregår i et fysisk afgrænset rum eller afgrænset tidsrum, der er defineret på forhånd.

3. Uvis: Man kan ikke vide på forhånd, hvad legen fører til. Resultatet af legen former sig, efterhånden som legen skrider frem.

4. Uproduktiv: Legen medfører ikke, at der produceres nogen varer eller tjenes penge. Medmindre det handler om, at varer eller penge skifter hænder som en del af legen.

5. Regelstyret: Legen styres af regler, der opfattes som de eneste gældende regler, mens legen står på. Legens regler kan ophæve virkelighedens regler.

6. Fantasifuld: Legen er præget af fantasi. Legen kan skabe et alternativt univers, hvor den almindelige virkelighed sættes ud af kraft.

# data[].attributes.body
Aegón - konkurrence: er kendetegnet, at det er konkurrencen, der driver legen eller spillet, og at man selv er herre over udfaldet.

Alea - tilfældighed: legen eller spillet er defineret ved, at deltagerne ingen indflydelse har over udfaldet. Det betyder altså ingenting, om man har øvet sig eller er i god form.

Mimicry – efterligning er kendetegnet ved at deltagerne ser eller forestiller sig noget og søger at efterligne det.

Ilinx – svimmelhed, spænding: er kendetegnet ved den legendes forsøg på at sætte opfattelsen af balance eller stabilitet ud af kraft eller opnå en kaosagtig, berusende tilstand.

# data[].attributes.body
Paidia: Den helt frie leg, hvor der ikke findes regler. Her kan legen skifte karakter fra det ene øjeblik til det næste.

Ludus: legen er bundet af regler og bliver dermed et spil. Reglerne skal følges, og dét er selve legen.

# data[].attributes.body
Tiltag der fremmer ejerskab

1. Præcisér, hvor man kan få indflydelse på aktiviteten, og hvor det ikke er muligt

2. Den enkelte skal ses og have mulighed for at komme til orde

3. Invitér til at være med i forberedende og praktiske opgaver som indkøb, opsætning af banen m.m.

4. Inddrag deltagerne i planlægning, gennemførelse og evaluering af aktiviteten

5. Tydeliggør, hvordan deltagernes idéer og tanker bliver implementeret i aktiviteten.

# data[].attributes.body
Konkrete idéer til at fremme inklusion

Lad bevægelse og idræt være et socialt mødested

Den legende tilgang bør danne udgangspunkt for bevægelses- og idrætsaktiviteterne

Deltagerne inddrages i at inkludere alle

Anerkend og italesæt de særlige hensyn og behov

Sæt fokus på, at alle giver og modtager ros

Skab en ramme, hvor alle kan deltage på det niveau og med de færdigheder, der passer til deltageren, uden at deltageren bliver "udstillet".

# data[].attributes.body
Motivation til fysisk aktivitet kan inddeles i to typer: direkte motivation og indirekte motivation. Ved direkte motivation oplever deltageren øjeblikkelig behovstilfredsstillelse. Ved indirekte motivation vil deltageren på længere sigt få behovstilfredsstillelse.

Faktorer, der påvirker motivation til bevægelsesaktivitet

1. Gode erfaringer fra lignende aktiviteter.

2. Aktiviteten præsenteres på en god måde.

3. Oplevelse af medindflydelse på aktiviteten

4. At blive mødt og føle sig medinddraget.

5. Oplevelsen af ejerskab.

6. Den umiddelbare glæde under aktiviteten.

7. At kunne opnå et mål med aktiviteten

8. Realistiske mål

9. Mulighed for at komme i flow.

# data[].attributes.body
Som PA kan du støtte deltageren gennem de faser, der fører til varig forandring.

1. I førovervejelsesfasen: præsentere deltageren for nye bevægelses- og idrætsaktiviteter

2. I overvejelsesfasen: tale med deltageren og opfordre til at overveje fordelene ved at deltage i aktiviteten

3. I beslutningsfasen: støtte deltageren i at tilmelde sig aktiviteten og evt. hjælpe med at finde andre, som vil med.

4. I handlingsfasen og vedligeholdelsesfasen: løbende sørge for, at deltageren oplever ejerskab og støtte til at fortsætte. Evt. give nye udfordringer, der kan fastholde lyst og engagement.

# data[].attributes.body
Ifølge folkeoplysningsloven skal en kommune stille lokaler til rådighed, alternativt give tilskud, hvis foreningerne har deres egne lokaler. Der skal også ydes økonomisk støtte til aktiviteter for børn og unge. Folkeoplysningsloven stiller dog ikke konkrete krav.

Mange kommuner har udarbejdet en idrætspolitik, nogle steder også kaldet en idræts- og fritidspolitik.

I dit arbejde som PA vil du sammen med dine brugere kunne anvende alle de faciliteter, som kommunen tilbyder. Det kan være svømmehal, legepladser eller andre sportsaktiviteter.

# data[].attributes.body
Inklusion i boldlege og boldspil handler om at skabe gode deltagelsesmuligheder for alle. Med fokus på inklusion må boldaktiviteten derfor tilpasses brugernes forudsætninger og behov, frem for at brugerne skal tilpasse sig boldaktiviteten.

# data[].attributes.body
Boldbasis er et alternativ til etablerede boldspil. Det er ikke et konkret boldspil, men en pædagogisk værktøj med 4 generelle boldspilselementer

Tekniske elementer – afleveringer, modtagninger, driblinger, scoringsforsøg, forsvarsteknik, finter

Taktiske elementer – afleveringssamarbejde, kommunikation, spilbarhed, bredde og dybde

Fysiske elementer – tempo, spilletid, intensitet

Psykiske/sociale elementer – motivation, bevægelsesglæde, udfordringer.

Boldbasis kan også styrke lærings- og udvikling:

Socialt – samarbejdsøvelser

Kognitivt – taktiske og strategiske udfordringer

Personligt – individuelle øvelser med succesoplevelser

Motorisk – forskellige bevægelseskoordinationer

Sansemæssigt – mange variationer (underlag, boldtype, indendørs og udendørs omgivelser).

# data[].attributes.body
Boldtilvænning er basislege med muligheder for brugere, der er utrygge ved boldlege. Boldtilvænning handler om at blive fortrolig med bolden. Ofte er boldangst udløst af dårlige erfaringer.

I boldtilvænning er plads til, at legens eksperimenterende dimension, mange spilgentagelser, læring i eget tempo for at udvikle en fortrolighed med egne evner til at kontrollere forskellige bolde.

# data[].attributes.body
Vælg boldlege, der fremmer succesoplevelser og motivation

Vælg boldlege, der er simple at indgå i

Vælg en eller flere boldtyper, der er nemme at håndtere

Lav først variationer i boldlegen, når alle brugere udviser tryghed og fortrolighed

Start med at lave boldlege, hvor brugerne bruger hænderne frem for fødderne

Skab en god balance mellem de boldlege, brugerne kender på forhånd, og indvielse i boldlege, der er nye for alle.

# data[].attributes.body
Omdirigere drivkraft i den naturlige lyst til at kæmpe til udviklingen af handlekompetencer. Kampinstinkt og vildskab underbygges af pædagogiske værdier.

Der er tydeligt skel mellem "den gode kamp" (leg, gensidig respekt og empati) og kropslig konfrontation (vrede og afmagt).

Elementer fra kampsport kan indgå i en pædagogisk slåskultur. Slåslegene skal "pædagogiseres", inden de bliver del af institutionens bevægelseskultur (aktiviteterne tilpasses brugerne).

En god slåskultur kræver ikke kampbaserede færdigheder hos personalet. Tilgodeser både piger og drenge, de store og de små, de rolige og de urolige, de sikre og de usikre.

# data[].attributes.body
I slåslege ligger et udviklingspotentiale i forhold til:

Balance, styrke, kondition, kløgt og hurtighed.

Grundmotorik og nærsanserne (følesansen, muske/ ledsansen og vestibulærsansen).

Bevidsthed om egen krop og fortrolighed med tæt kontakt til andre.

At træffe beslutninger, strategisk tænkning og opmærksomhed.

Kunne sætte ord på følelser og tolke andres kropslige signaler.

Sætte grænser, indgå aftaler, samarbejde, lytte til andre.

Håndtere stærke følelser (skuffelse, smerte, afmagt og nederlag) i en pædagogisk forsvarlig atmosfære.

# data[].attributes.body
En velorganiseret slåskultur kræver professionel omtanke, fælles personaleopbakning, grundig planlægning, tydelige regler og inspirerende ritualer.

Kampens regler gør, at det ikke er et regulært slagsmål, men et sportsligt opgør, der bygger på fairplay. Det handler om at bevare kampånden, den gensidige respekt og ansvaret for, at kampen afvikles rimeligt.

Ritualer er en væsentlig del af slåskulturen, som giver tydelig struktur og stemningsfuld atmosfære f.eks. kampråb, starte i en fælles rundkreds, bukke for hinanden, give håndtryk, en remse eller meditation.

Tid og ro til fordybelse skærper koncentrationen og nærvær; f.eks. kan der ved afslutningen være fokus på udstrækning, mental fordybelse, afspænding, fælles dialog, afrunding og en god afslutning.

# data[].attributes.body
Alle kæmpere skal være indforståede med kampens regler, inden et opgør begynder.

Ordet "stop" eller et klap på måtten skal respekteres og betyder øjeblikkelig afbrydelse af kampen.

Pas på din modstander, og kæmp fair. Vi kæmper altid med hinanden og ikke mod hinanden.

Ingen hård kontakt til hverken hoved eller krop.

Hårde slag og spark udøves kun i luften med god afstand til andre eller på boksepuder.

Hjemmelavede skumgummivåben skal godkendes af en voksen, inden de indgår i et kropsligt opgør.

Husk at anvende kampens ritualer.

# data[].attributes.body
Kamparenaen skal indbyde til kropslig udfoldelse, og understøtte strukturen.

Mere direkte kropslige opgør (brydelege, sværddueller) bør have et meget afgrænset kampareal.

Bør ofte være afskærmet, da baggrundsstøj og for mange tilskuere kan skabe koncentrationsbesvær og utryghed.

Ved indendørs slåslege bør være god plads.

Involver brugerne i at indrette arealet (madrasser, skumfigurer, træskjold, bannere, flag eller pynt fra de steder, hvor den pågældende slåskultur stammer fra)

Kendte eksempler på kamarenaer:

En "Dojo" (karate og judo)/Dojang (hapkido, taekwondo) er ofte indrettet med respekt for den japanske/koreansk kulturarv.

I en "Roda" (capoeira) indgår lyden af brasilianske sange og instrumenter.

# data[].attributes.body
Grundformen har betydning for, at kroppen kan præstere og fungere optimalt. For at bevare din grundform skal du træne kroppen.

Grundformen består af flere indsatser. Fx kan du arbejde med styrke- og konditionstræning, bevægelighed, smidighed og anvendelse af gode teknikker, fx i forhold til at løfte og bære.

# data[].attributes.body
Kondition: Løbe, cykle eller gå i raskt trav.

Bevægelighed og smidighed: Muskulaturen skal roligt og langsomt udstrækkes og være i strækket.

Musklernes evne til at optage ilt: arbejd med udholdenhed. Træn mindst ½ time ad gangen.

Gøre musklerne stærkere: Anvend forskellige belastninger, fx håndvægte eller din egen kropsvægt. Øg løbende vægten og/eller varier antal repetitioner.

Teknik: Balance-, reaktions- og koordineringsøvelser.

# data[].attributes.attachment_link.title
Vær rollemodel: Sådan smitter bevægelsesglæde

# data[].attributes.attachment_link.description
Kroppen er det pædagogiske personales vigtigste redskab. Læs her, hvordan du kan være rollemodel for børns bevægelse.

# data[].attributes.headline
Artikel: "De voksnes kroppe viser vejen"

# data[].attributes.subject
Artikel: "De voksnes kroppe viser vejen"

# data[].attributes.attachment_link.description
Sæt din skole i bevægelse med slåslege. Organiser den gode kamp uden slag og spark. Skab succesoplevelser til de ikke-idrætsvante børn. Hæfte fra Danmarks Brydeforbund til brug ved skolesamarbejde. Kontakt os via info@brydning.dk.

# data[].attributes.body
De 4 skadeforebyggende faktorer, der på være fokus på ved en bevægelses- og idrætsaktivitet:

1. Sikkerhedsudstyr

2. Det miljø, aktiviteten foregår i

3. Regler og rammer for aktiviteten

4. Deltagernes forudsætninger for at deltage i aktiviteten.

# data[].attributes.body
Opvarmning kan være medvirkende til at forebygge skader og bør var mindst 10 min.

# data[].attributes.body
Vær opmærksom på at have en opdateret førstehjælpskasse til de mest almindelige skader. orienter dig om hvor den befinder sig. Det er dit ansvar.

# data[].attributes.body
En overbelastningsskade opstår, hvis kroppen udsættes for en belastning, som den ikke er fysisk klar til eller ikke er i stand til at klare. Ved tiltagende smerter, er det vigtigt at stoppe. Smerter er et signal om at noget er galt.

Tag en pause og vurder om smerten er kortvarig, eller det kræver ro og evt. læge. Hvis man ignorerer smerten og fortsætter med træningen, kan der opstå en overbelastningsskade.

# data[].attributes.body
En akut skade er en pludselig hændelse, som ødelægger vævet. F.eks. en forstuvet ankel, benbrud eller et voldsomt slag. En akut skade kræver behandling.

Ofte opstår en akut skade ved nærkontakt, manglende koncentration eller træthed.

Ved skade: Skab overblik over skadens omfang. Er det en skade, som du kan hjælpe med på stedet, eller skal du tilkalde hjælp?

# data[].attributes.body
Hvis der opstår en akut vævsskade (f.eks. en forstuvet ankel), kan du benytte RICE-princippet. Det er ofte svært at afgøre, om der er tale om en forstuvning eller et brud, og hvis du er i tvivl, skal den tilskadekomne tilses af en læge.

RICE står for:

Rest (ro)

Ice (is)

Compression (kompression)

Elevation (elevation).

# data[].attributes.body
Ved en skade hos f.eks. børn, er det vigtigt at informere forældre. Det kan være, at skaden forværres, eller der er brug for ekstra omsorg hjemme.

Beskriv hvordan skaden opstod, og hvordan du handlede. Så har forældrene de bedste forudsætninger for at forstå skaden og evt. søge hjælp hos lægen eller skadestuen hvis nødvendigt.

En god dialog kan forhindre misforståelser og usikkerhed.

# data[].attributes.body
Forebyg skader ved på forhånd at vurdere risici. Hvor kan deltagerne komme til skade og hvordan kan det forbygges?

Legeområder og legepladser: Legepladsen er et af de steder, hvor der årligt opstår flest ulykker.

Dansk standard har beskrevet sikkerhedsbestemmelser for legepladsudstyr.

En legeplads er ofte udsat for stor belastning, og de materialer, der er brugt til legepladsen, bliver gradvist slidt.

# data[].attributes.attachment_link.title
Tøser gider ikke for flovt at svede motion

# data[].attributes.attachment_link.description
Her finder du ikke bare alt det bedste. Du finder alt, hvad Samvirke nogensinde har udgivet fra 1928 og frem til i dag.

# data[].attributes.attachment_link.title
Loren Allred - Never Enough | Jay Kim Choreography

# data[].attributes.attachment_link.title
EBS KRUMP WORLD CHAMPIONSHIP - RUIN (USA) VS MONSTA NY AKA GRICHKA (France) - www.ebs-krump.net

# data[].attributes.body
Vær opmærksom på, om legen eller spillet kan danne ramme om et fællesskab. Et fællesskab behøver ikke at rumme alle, men rummer dog mere end én person.

Mange fysiske lege og spil understøtter ikke i sig selv et inkluderende fællesskab. Derfor bør du som PA være opmærksom på, hvilke lege og spil der foregår og hvordan de på virker relationer hos målgruppen.