# data[].attributes.body
Вміння критично мислити вважають найпотрібнішою навичкою майбутнього.
Це допомагає учням аналізувати інформацію, доцільно використовувати набуті знання та обґрунтовувати свою думку. Діти вчаться висувати власні припущення, ставити влучні запитання і розрізняти факти та сумнівні гіпотези.

# data[].attributes.headline
 Прийоми розвитку критичного мислення

# data[].attributes.subject
 Прийоми розвитку критичного мислення

# data[].attributes.attachment_link.title
20 прийомів розвитку критичного мислення

# data[].attributes.attachment_link.description
Добірка вправ для формування в учнів навички мислити критично

# data[].attributes.headline
Методи та прийоми розвитку критичного мислення

# data[].attributes.subject
Методи та прийоми розвитку критичного мислення

# data[].attributes.attachment_link.description
This process is automatic. Your browser will redirect to your requested content shortly.

# data[].attributes.headline
Метод Едварда де Боно «Шість капелюхів мислення» як засіб розвитку креативного мислення школярів

# data[].attributes.subject
Метод Едварда де Боно «Шість капелюхів мислення» як засіб розвитку креативного мислення школярів

# data[].attributes.headline
Технологія РАФТ

# data[].attributes.subject
Технологія РАФТ

# data[].attributes.body
РАФТ – це абревіатура, яка складається з чотирьох слів:

R – role          (Роль)

A – audience (Аудиторія)

F – format      (Формат)

T – topic         (Тема)

Основне завдання учня в рамках цієї діяльності - висловити, описати та розповісти основні міркування на задану тему з точки зору певного обраного персонажа, вживаючись у роль.
При цьому учень має врахувати особливості аудиторії, до якої він звертається та обрати потрібний формат тексту.
https://youtu.be/Bo5HDtCzJ_8

# data[].attributes.headline
Метод "Незакінчені речення"

# data[].attributes.subject
Метод "Незакінчені речення"

# data[].attributes.body
Цей прийом часто поєднується з „ Мікрофоном” і дає можливість працювати над формою висловлення власних ідей, порівнювати їх з іншими. Дає змогу долати стереотипи, вільніше висловлюватися щодо запропонованих тем, відпрацьовувати вміння говорити коротко, але по суті й переконливо.

# data[].attributes.headline
Кола Вена(Діаграма Вена)

# data[].attributes.subject
Кола Вена(Діаграма Вена)

# data[].attributes.body
«Діаграма Вена» – прийом для співставлення, порівняння, знаходження спільних рис, явищ, ознак, у поняттях, образах літературних героїв, явищ природи, властивостей геометричних фігур. Представляє собою кола, що перетинаються (двох або декількох). Середина заповнюється спільними ознаками, а бічні частини – відмінними.

# data[].attributes.headline
«Ромашка запитань Блума»

# data[].attributes.subject
«Ромашка запитань Блума»

# data[].attributes.body
Суть методики технології «Ромашка запитань Блума» полягає в тому, щоб навчити учнів усвідомлено та цілеспрямовано формулювати запитання різного типу.

# data[].attributes.body
"Фішбоун" (з англійської "риб'яча кістка") – прийом критичного мислення, сенс якого полягає у встановленні причинно-наслідкових зв'язків між об'єктом аналізу і факторами, які на нього впливають.

В основі прийому – схематична діаграма у формі риб'ячого скелета, що дозволяє наочно продемонструвати причини конкретних подій, явищ і проблем, а також їхні наслідки та зробити узагальнення і відповідні висновки. Цей прийом універсальний, його можна використовувати під час вивчення будь-якої навчальної дисципліни.

# data[].attributes.headline
"Асоціативний кущ"

# data[].attributes.subject
"Асоціативний кущ"

# data[].attributes.body
Стратегія навчання, що спонукає учнів вільно розмірковувати, відкрито висловлюватися на певну тему. Вона спрямована на стимулювання мислення про зв'язки між окремими поняттями. Для роботи обирають опорне слово чи поняття, словосполучення.
Відповідно до нього добирають слова за певними зв'язками.
Цю стратегію використовують на етапах актуалізації знань, перевірки домашнього завдання, подання нового матеріалу, закріплення.

# data[].attributes.headline
"Асоціативний кущ" 

# data[].attributes.subject
"Асоціативний кущ" 

# data[].attributes.body
Стратегія навчання, що спонукає учнів вільно розмірковувати, відкрито висловлюватися на певну тему. Вона спрямована на стимулювання мислення про зв'язки між окремими поняттями. Для роботи обирають опорне слово чи поняття, словосполучення.
Відповідно до нього добирають слова за певними зв'язками.
Цю стратегію використовують на етапах актуалізації знань, перевірки домашнього завдання, подання нового матеріалу, закріплення.

# data[].attributes.headline
"Дослідження"

# data[].attributes.subject
"Дослідження"

# data[].attributes.body
Застосовувати в педагогиці дослідження в процесі навчання почали більше півтора століть назад. Сутність такого методу розкриває критичне мислення школярів і передбачає наступне:
- спостереження з подальшою постановкою питань;
-прийняття можливих рішень;
-дослідження наявних висновків та вибір з усіх лише одного як найбільш ймовірного;
-додаткову перевірку висунутої гіпотези і її остаточне затвердження.
Отже, дослідницький метод навчання - це спосіб міркування при отриманні конкретних фактів під час самостійного спостереження і вивчення об'єктів школярами.
Такі дослідження проводять учні 3 класу на уроках "Я досліджую світ" з теми "Чому вода - найзагадковіша речовина на Землі".

# data[].attributes.headline
"Дослідження"

# data[].attributes.subject
"Дослідження"

# data[].attributes.body
Застосовувати  в педагогіці дослідження в процесі навчання почали більше півтора століть назад. Сутність такого методу розвиває критичне мислення школярів і передбачає наступне:
- спостереження з  подальшою постановкою питань;
- прийняття можливих рішень;
-дослідження наявних висновків та вибір з усіх лише одного як найбільш  ймовірного;
- додаткову перевірку висунутої гіпотези і її остаточне затвердження.
Отже, дослідницький метод навчання - це спосіб  міркування при отриманні конкретних фактів під час самостійного спостереження і вивчення об'єктів школярами.
Такі дослідження проводять учні 3 класу на уроках "Я досліджую світ" з теми "Чому вода - найзагадковіша речовина на Землі?"

# data[].attributes.headline
Дослідження. Сторітеллінг.

# data[].attributes.subject
Дослідження. Сторітеллінг.

# data[].attributes.body
Здатність об'єктивно  аналізувати інформацію, робити правильні висновки та критично мислити є ключовою навичкою ХХІ століття.
Сторітеллінг-це мистецтво захоплюючої розповіді та передачі за допомогою неї необхідної інформації з метою впливу на емоційну, мотиваційну, конгнітивну сфери слухачи. Це кардинально новий підхід до написання текстів.Грамотно побудована історія викликає у людини певні емоції, а все що викликає емоції запам'ятовується краще.
Таку історію в малюнках ми створи до тексту "Калиточка( українська народна казка).
Дослідження, досліди -пошук нових знань або систематичне розслідування з метою з'ясування фактів та процесу вивчення чого -небудь. Ми залюбки дослідили як відбувається процес пророщення зернят квасолі. Які фактори впливають на результат, які необхідні умови повинні бути створенні для якнайкращого результату. Наскільки це захопило дітей, що один із учнів , поїхавши до Польщі провідати тата взяв із собою горщик із своєю рослиною!

# data[].attributes.headline
 Дослідження . Обмін

# data[].attributes.body
Дослідження . Обмін інформацією. Різні стадії розвитку рослини.

# data[].attributes.headline
Сенкан. Синквейн.

# data[].attributes.subject
Сенкан. Синквейн.

# data[].attributes.body
Це вірш ,що складається з п'яти рядків . Слово "сенкан" походить від французського слова "п'ять" і позначає вірш у п'ять рядків .Сенкан -це технологія розвитку критичного мислення на стадії синтезу та рефлексії.

# data[].attributes.body
Кластер – прийом графічного моделювання інформації. Карта понять, створена учнем по заданій темі, яка робить наочними процеси мислення автора, при його заглибленні у пізнання і дослідження проблеми. Учень здійснює аналіз явища, розбиваючи ціле на складові характеристики, виявляючи головні якості і вторинні характеристики.

# data[].attributes.body
«Фішбоун» – прийом  розвитку критичного мислення. «Фішбоун» – метод вивчення,  порівняння, дослідження. Автором є  японський професор Кауро Ішікава. В процесі навчання прийом дозволяє «розділити» загальну проблемну тему на перелік причин і аргументів. Візуально (графічно) відтворення даного прийому виглядає як риб’ячий скелет, в голові якого записується проблема, верхній ряд кісток – фіксуються причини події, нижній – факти, аргументи, а у хвості розміщується висновок, що є результатом створеного графічного аналізу. Учень демонструє уміння визначати причинно-наслідкові зв’язки, логіку, обґрунтованість висновків. Прийом вимагає умінь аналітично працювати  з текстами, формує критичне мислення.

# data[].attributes.body
«Дискусія» (від лат. Discussio – розгляд) – обмін думками з певної проблеми.Результат дискусії залежить від ґрунтовного оволодіння учнями необхідною навчальною інформацією.

# data[].attributes.headline
"Кола Венна"

# data[].attributes.subject
"Кола Венна"

# data[].attributes.body
Діаграма Венна допомагає учням з різних сторін розглядати предмети чи явища і знаходити відмінності між суміжними поняттями.

# data[].attributes.body
Діаграма Вена» – прийом для співставлення, порівняння, знаходження спільних рис, явищ, ознак, у поняттях, образах літературних героїв, явищ природи, властивостей геометричних фігур.

Учні 2 класу на уроці читання, застосувавши цей прийом, знаходили спільне та відмінне між героями української народної казки "Нерозумне кошеня"

# data[].attributes.headline
Метод "Шість капелюхів" на уроці української мови

# data[].attributes.subject
Метод "Шість капелюхів" на уроці української мови

# data[].attributes.body
Сенкан – це вірш, що складається з п’яти рядків.

Слово »сенкан» походить від французького слова «п’ять» і означає вірш у п’ять рядків.

1. Перший рядок – тема (іменник).

2. Другий – опис теми (два прикметники).

3. Третій – називає дію, пов’язану з темою, складається з трьох дієслів.

4. Четвертий рядок – фраза, переважно з 4-х слів, висловлює ставлення до теми, почуття.

5. Останній рядок – одне слово – синонім до слова(теми), ніби висновок вірша.

Ми складали Сенкан 18 січня у "День Сніговика" на виховній годині.

# data[].attributes.attachment_caption
Асоціативний кущ

# data[].attributes.headline
Асоціативний кущ

# data[].attributes.subject
Асоціативний кущ

# data[].attributes.headline
Асоціативний кущ

# data[].attributes.subject
Асоціативний кущ

# data[].attributes.headline
Метод «Сенкан» (Синквейн).

# data[].attributes.subject
Метод «Сенкан» (Синквейн).

# data[].attributes.body
Сенкан – це технологія розвитку критичного мислення на стадії синтезу та рефлексії. Слово «сенкан» походить від французького слова «п’ять» і позначає вірш у п’ять рядків, у якому людина висловлює своє ставлення до проблеми чи поняття. Сенкан - це не звичайний вірш, а вірш, написаний у відповідності з визначеними правилами.

Сенкан надає можливість вчителю:

● організувати роботу учнів для підбиття підсумків уроку;

● закріпити основні поняття, які були розглянуті на уроці;

● оцінити понятійний і словарний багаж учнів.

Сенкан надає можливість учням:

●чітко визначитися з ключовими поняттями, головними ідеями уроку;

● сформулювати свої думки цікавим способом;

● проявити свої творчі здібності;

● синтезувати знання, які отримали на уроці.

# data[].attributes.headline
Сенкан. Синквейн.

# data[].attributes.subject
Сенкан. Синквейн.

# data[].attributes.headline
Стрічка часу

# data[].attributes.subject
Стрічка часу

# data[].attributes.body
Стрічка часу і критичне мислення мають певні спільні риси та взаємозв’язок:

1. Аналіз подій у часі:

Стрічка часу допомагає відстежувати послідовність подій. В історії, археології та наукових дослідженнях вона використовується для розуміння того, як події розвивалися з плином часу.

Критичне мислення також вимагає аналізу. Воно допомагає розглядати інформацію об’єктивно, розбиратися в доказах та приймати обґрунтовані висновки.

2. Логіка та обґрунтованість:

Критичне мислення включає логічне мислення. Воно допомагає розуміти, які аргументи є переконливими, а які — ні.

Стрічка часу також базується на логіці. Вона допомагає відображати послідовність подій чітко та послідовно.

3. Розвиток і вдосконалення:

Критичне мислення спонукає до постійного вдосконалення. Воно допомагає виявляти помилки, шукати альтернативи та розвивати нові ідеї.

Стрічка часу також може використовуватися для вдосконалення процесів. Аналізуючи події, ми можемо знайти способи оптимізації та покращення.

Стрічка часу та критичне мислення взаємодоповнюють одне одного, сприяючи розумінню світу та прийняттю обґрунтованих рішень.

# data[].attributes.headline
Стрічка часу

# data[].attributes.subject
Стрічка часу

# data[].attributes.headline
Стрічка часу

# data[].attributes.subject
Стрічка часу