# data[].attributes.body
En aquest grup ens trobem quatre docents de nivells i experiències diferents, cosa que a priori podria semblar que implica tenir necessitats diferents. Tanmateix, si aprofundim una mica en les respectives diagnosis, ens trobem amb diferents punts en comú.

Alguns d'aquests són:

-Professorat format en CDD però amb nivells baixos.

-Dispositius i equipaments inexistents, insuficients o obsolets per a l'alumnat.

-Manca de temps per a innovar. El dia a dia dels centres moltes vegades ens empeny i no tenim temps de parar a dissenyar noves activitats.

-Voluntat per innovar. En contrast amb el dit anteriorment, molts dels docents de tots els centres tenen aquesta voluntat per innovar i, més concretament, la tenen en l'apartat de noves tecnologies.

-Competència digital de l'alumnat limitada a certs programaris. Dominen molt el que usen i desconeixen la resta.

Per tot això creiem que repensar l'ús de les Xarxes Socials és compatible amb les nostres mancances i necessitats, ja que és quelcom que l'alumnat (i la majoria del professorat) coneix i que pot emprar amb els seus dispositius. D'altra banda, el treball sobre XXSS no només ens aporta la possibilitat d'innovar a l'aula sinó també la de treballar un ús responsable i crític de les tecnologies fora de la mateixa, objectiu que tots els membres del grup trobem escaient i necessari.

# data[].attributes.body
Existeixen molts tipus de xarxa social, no només les primeres que ens venen al cap. Totes elles poden ser útils en el context educatiu.

# data[].attributes.body
Els repositoris d'intercanvi de continguts també es poden emprar com una xarxa social on compartir coneixement entre iguals.

# data[].attributes.headline
Construïm la nostra identitat digital de forma responsable

# data[].attributes.subject
Construïm la nostra identitat digital de forma responsable

# data[].attributes.body
Les actuacions que fa un usuari a Internet van configurant la seva identitat digital. Cada vegada que un alumne o una alumna tria un avatar, es relaciona a les xarxes socials, penja imatges pròpies o alienes, confecciona el seu portafolis, intervé en fòrums o comenta articles està configurant la seva identitat digital, la informació que altres usuaris tindran d’ell o d’ella. Els alumnes han de conèixer que la informació derivada de la identitat digital pot perdurar a la xarxa durant molt de temps i que pot anar en detriment de la seva imatge pública. Per tant, sempre han de tenir cura de tot allò que mostren a Internet i de com ho mostren.

# data[].attributes.headline
Agafem consciència de la necessitat de privacitat

# data[].attributes.subject
Agafem consciència de la necessitat de privacitat

# data[].attributes.body
Les xarxes socials no són ni bones ni dolentes; tot depèn de com s'utilitzin. Els pares i mares i els docents, per a alguns dels quals de vegades és un entorn força nou, hem d’educar-los també per fer un ús responsable i segur de les xarxes socials.

# data[].attributes.body
Tot seguit vos presentem una sèrie d’exemples de les xarxes socials educatives, explicant en que consisteixen i a quins usuaris van dirigides segons Ponce (2012).

# data[].attributes.body
Aquesta xarxa social, molt utilitzada per la comunitat educativa, permet a famílies, alumnes i docents comunicar-se per diverses vies: missatges instantanis individuals, grupals, registre d'assistència de l'alumnat, jocs, puntuacions, entre d'altres moltes utilitats.

Si voleu fer un cop d'ull per aprendre'n més entreu la següent enllaç:

https://www.educaciontrespuntocero.com/recursos/classdojo-que-es-como-empezar/

# data[].attributes.headline
Les xarxes socials com a recurs educatiu

# data[].attributes.subject
Les xarxes socials com a recurs educatiu

# data[].attributes.body
Interessant article sobre les xarxes socials com a recurs educatiu

# data[].attributes.headline
L’educació emocional i les xarxes socials. 

# data[].attributes.subject
L’educació emocional i les xarxes socials. 

# data[].attributes.body
Es tracta d'una proposta i aplicació d’una intervenció educativa a un centre d’educació secundària.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Les xarxes socials s'han convertit en una eina imprescindible del nostre dia a di a. Actualment, tothom s'informa a través d'Instagram, Facebook i/o Twitter. No hi ha ningú, o gairebé ningú que no tingui un perfil a les xarxes socials esmentades anteriorment. I és que el poder de les xarxes socials és tan potent que fins hi tot han creat noves necessitats. La societat necessita compartir constantment continguts a les xarxes: què fan, amb qui estan, què s'han comprat... De fet, hi ha qui diu que si no estàs a les xarxes social no ets ningú.

A nivell individual i personal està molt bé formar part d'aquesta comunitat digital: estàs en contacte amb la família, amb els amics, et pots informar de les últimes notícies les 24 hores els 7 dies de setmana... Ara bé, què passa quan aquest ecosistema digital es trasllada a l'escola? És bo que un centre educatiu tingui xarxes socials? I què passa amb els nens i nenes?

Tal i com hem dit, les xarxes socials són una bona eina informativa i per tant, poden ser de gran utilitat perquè pares i mares estiguin informats d'allò que passa a l'escola dels seus fills i filles. Ara bé, si volem estar present a les xarxes, hem d'anar molt en compte i saber fer-les servir correctament. A continuació us proporcionem uns consells bàsics a tenir en compte si l'escola vol tenir xarxes socials.

Autorització de les famílies:
Com hem anat dient, les xarxes socials serveixen per informar és per això doncs que, molt probablement, en alguna ocasió publiquem imatges i vídeos on aparegui l'alumnat de l'escola. És imprescindible doncs, que a principis de cada curs escolar cada tutor reparteixi a cada nen i nena una autorització de consentiment de drets d'imatge perquè els pares i les mares el firmin. Si aquesta autorització no està firmada el nen o la nena no podrà aparèixer en cap dels materials fotogràfics i audiovisuals de l'escola.

Planificació del contingut:
Darrera de cada perfil social d'una marca o empresa hi ha una estratègia. I com s'elabora aquesta estratègia? Doncs fent una calendarització quinzenal o mensual d'allò que es vol comunicar. És molt important planificar tot el contingut a publicar, d'aquesta manera ens assegurem que no ens deixem cap tipus d'informació important que pugui interessar a pares i mares.

Escollir bé el tipus de contingut:
El contingut és l'ànima de les xarxes socials, és per això doncs, que hem de publicar un contingut de qualitat, entenedor i enriquidor. Quin tipus de contingut podem publicar a les xarxes socials de l'escola?

Missatges corporatius per poder donar a conèixer l'escola i els seus valors. Uns exemples podrien ser imatges de les instal·lacions, filosofia i valors del centre educatiu...

Presentació del professorat: Els i les mestres són una part imprescindible de l'escola. Per tant, una bona manera de que pares i mares coneguin els educadors dels seus fills és a través de petites presentacions a les xarxes socials de l'escola.

Informació a tenir en compte en el dia a dia de l'escola: Dies de lliure disposició, revisions mèdiques a l'alumnat, avís de polls a alguna classe, menú setmanal del menjador... aquest tipus d'informació que antigament es donava en format carta a tot l'alumat ara també es pot comunicar a través de les xarxes socials, d'aquesta manera ens assegurem que la informació arriba als pares i mares.

Activitats, sortides i colònies: Als pares i mares els encanta veure i estar informants de quines activitats estan fent els seus fills i filles quan van d'excursió o de colònies. Amb les xarxes socials oferir aquest tipus de informació és possible. Cada vegada que algun curs estigui de colònies, per exemple, les famílies podran veure què han estat fent al llarg del dia, d'aquesta manera veuran com de bé s'ho està passant el seu nen o nena.

Monitorització de les xarxes socials:
Si l'escola té pensat obrir algun perfil a les xarxes socials és imprescindible que tingui en compte que aquelles xarxes s'han de monitoritzar diàriament. Dit d'una altra manera, cada dia s'han d'entrar en els perfils en qüestió i contestar aquells comentaris que s'hagin pogut generar en una publicació.
Hem de tenir en compte que les xarxes socials són una gran eina d'atenció al client (en aquest cas d'atenció als pares i mares). És per això doncs, que és de gran importància que es contestin totes les preguntes que els usuaris ens puguin formular, ja que sinó la imatge del centre es pot veure perjudicada. Així doncs, si no hi ha ningú que es pugui fer càrrec d'aquesta monitorització millor no tenir xarxes socials.

Les xarxes socials, l'eina informativa del segle XXI
Tal i com hem anat dient, les xarxes socials són unes de les principals eines d'informació i d'atenció al client que tenim actualment. Quan algú té algun dubte ho pregunta a través de les xarxes socials. Així doncs, que els centres escolars obrin perfils socials pot ser una bona manera de tenir un contacte més proper amb les pares i mares. Podeu trobar més informació sobre la importància de les xarxes socials en aquest enllaç.

# data[].attributes.attachment_link.title
Les xarxes socials a l'escola | Eix Estels

# data[].attributes.attachment_link.description
A continuació us proporcionem uns consells bàsics a tenir en compte si l'escola vol tenir xarxes socials.

# data[].attributes.headline
Usos emergents de les tecnologies digitals en l’educació

# data[].attributes.subject
Usos emergents de les tecnologies digitals en l’educació

# data[].attributes.body
Usos emergents de les tecnologies digitals en l’educació, xarxes socials.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Descripció

Anteriorment, hem introduït el concepte de les xarxes socials a l'aula mitjançant el mobile learning.

Ara és el moment de definir els avantatges de la introducció de les xarxes socials a l'aula:

Són eines interactives.

Afavoreixen el desenvolupament de competències tecnològiques.

Fomenten la cerca d'informació.

Permeten el treball en equip.

Permeten crear identitat digital.

Impulsen la creativitat digital.

...

Els avantatges (i els inconvenients) de les xarxes socials a l'aula estan directament relacionats amb el paper dels docents i amb la comunicació entre el centre escolar i els pares i les mares de l'alumnat. Cal consensuar els temps i les activitats en les quals es poden aplicar les xarxes socials. A continuació, es mostra una llista d'usos educatius de les xarxes socials:

Usos educatius de Facebook: creació de grups privats per a l'entorn de l'aula, administrats i moderats pel personal docent. Es pot compartir contingut, generar debats, generar un calendari de continguts i publicacions, donar accés als pares i a les mares...

Usos educatius de Twitter: creació d'activitats de cerca i selecció d'informació, així com la identificació de notícies falses. Es poden fomentar jocs de pistes i d'endevinalles amb l'alumnat. Aquesta xarxa social incentiva la creativitat i el procés de síntesi a causa de la seva limitació en el nombre de caràcters.

Usos educatius d'Instagram: és la xarxa social preferida pels adolescents. Es poden generar activitats a l'aula, com la publicació d'imatges i la creació d'àlbums per a resumir una activitat, la generació de vídeos en directe...

Usos educatius d'Snapchat: es poden promoure tasques relacionades amb pistes, fomentant la participació, la col·laboració i el treball en equip.

Usos educatius de YouTube: creació d'un canal per a publicar continguts visuals, creació de vídeos...

Exemples

A banda de Facebook, Twitter, Instagram, Snapchat o YouTube, hi ha altres xarxes socials. Algunes d'elles van adreçades a l'àmbit educatiu. A continuació, es mostren alguns exemples:

: xarxa especialitzada en l'àmbit de l'aprenentatge social i l' e-learning, ja que es fonamenta en l'intercanvi de coneixements i d'idees, i en l'ajuda mútua.

: plataforma que permet la comunicació entre l'alumnat i el professorat en un entorn tancat i privat en format microblogging, creat per a un ús específic en educació.

Recursos

Alonso, S.; Alonso, M. M. (2014). "Las redes sociales en las universidades españolas". Vivat Academia (vol. 17, núm. 126, pàg. 54-62). Recuperat a: http://www.vivatacademia.net/index.php/vivat/article/download/553/78

Cabero, J.; Barroso, J.; Llorente, M. C.; Yanes, C. (2016). "Redes sociales y Tecnologías de la Información y la Comunicación en Educación: aprendizaje colaborativo, diferencias de género, edad y preferencias". Revista de Educación a Distancia (vol. 51, núm. 1, pàg. 1-23).

Cabeza, L.; González, N. (2013). "Redes sociales y docencia universitaria: el caso de facebook". Revista de Ciencias de la Educación (núm. 234, pàg. 199-217). Recuperat a: http://gide.unileon.es/admin/UploadFolder/rce_2013.pdf

Camacho, M. (2010). "Las redes sociales para enseñar y aprender". A: L. Castañeda (ed.). Aprendizajes con redes sociales: Tejidos educativos para los nuevos entornos (pàg. 90-104). Sevilla: Editorial MAD.

Cruz, I. (2016). "Percepciones en el uso de las redes sociales y su aplicación en la enseñanza de las matemáticas". Pixel-Bit. Revista de Medios y Educación (núm. 48, pàg. 165-186).

Prendes, M. P.; Gutiérrez, I.; Castañeda, L. (2015). "Perfiles de uso de redes sociales: estudio descriptivo con alumnado de la Universidad de Murcia". Revista Complutense de Educación (núm. 26, pàg. 175-195).

Túñez, M.; Sixto, J. (2012). "Las redes sociales como entorno docente: análisis del uso de facebook en la docencia universitaria". Pixel-Bit. Revista de Medios y Educación (núm. 47, pàg. 77-92).

Wodzicki, K.; Schwämmlein, E.; Moskaliuk, J. (2012). ""Actually, I Wanted to Learn": Study-related knowledge exchange on social networking sites". Internet and Higher Education (vol. 15, núm. 1, pàg. 9-14).

Entorn d'experimentació, innovació i recerca educativa en l'àmbit digital del màster d'Educació i TIC ( e-learning) de la UOC: http://meticlab.uoc.edu/

# data[].attributes.attachment_link.title
Usos emergents de les tecnologies digitals en l'educació

# data[].attributes.attachment_link.description
Anteriorment, hem introduït el concepte de les xarxes socials a l'aula mitjançant el mobile learning. Ara és el moment de definir els avantatges de la introducció de les xarxes socials a l'aula: Són eines interactives. Afavoreixen el desenvolupament de competències tecnològiques. Fomenten la cerca d'informació. Permeten el treball en equip.

# data[].attributes.headline
Dinàmiques per a treballar l'ús de les xarxes socials a la teva aula de primària i ESO

# data[].attributes.subject
Dinàmiques per a treballar l'ús de les xarxes socials a la teva aula de primària i ESO

# data[].attributes.headline
3 activitats per treure profit de les xarxes socials (Instagram i TikTok)

# data[].attributes.subject
3 activitats per treure profit de les xarxes socials (Instagram i TikTok)

# data[].attributes.body
Les xarxes socials esdevenen una peça clau a la nostra societat. És molt fàcil caure al tòpic i pensar que únicament tenen una finalitat. Serveixen per a moltes coses. És imprescindible fer veure als infants que aquestes tenen moltes més possibilitats i que ens poden servir a l’escola com a una eina més d’aprenentatge. La idea d’aquest article és donar-vos 3 idees per fer servir a la vostra classe utilitzant l’Instagram o el TikTok.

# data[].attributes.body
Pinterest és una XSD on es comparteixen imatges o vídeos entre els usuaris a través de taulers i pins. És una xarxa molt visual, que permet escollir el contingut a partir de la imatge. Els usuaris poden cercar, organitzar, compartir i penjar imatges i vídeos amb informació o sense i fer-se seguidors d’altres en funció dels seus interessos.

En aquesta activitat, demanem als alumnes agrupats en grups cooperatius que elaborin un mural sobre una civilització en concret. Ha de ser un mural visual en el qual destaqui la informació més rellevant; Pinterest permet treballar el procés de recerca d’informació, que inclou l’anàlisi, la discriminació i finalment l’elaboració o creació de coneixement.

Sessió 1: On trobem la informació?

L’alumnat, tot i haver nascut immers en la tecnologia, necessita que se l’acompanyi en l’ús de les eines digitals. Quan els demanem que busquin informació acostumen a fer la recerca en aquells mitjans que ja coneixen i en els quals se senten més segurs, com ara Google, Viquipèdia… Presentar Pinterest té la voluntat de mostrar una altra possible font d’informació.

Per registrar-nos-hi ens demanen una sèrie de dades personals; en aquest moment introduïm el concepte de privacitat i el que suposa compartir dades personals a la xarxa. A partir del diàleg creem el perfil com a grup classe a Pinterest.

Sessió 2: El tauler del grup

Compartir informació (penjar un document, enllaçar una URL o fer un «m’agrada» a un altre tauler) en aquesta xarxa s’anomena pinejar.

Comencem pinejant alguns exemples per practicar i després cada grup crea el seu tauler, n’escriu el títol i un petit resum del que hi podem trobar a dins. L’alumnat passa a fer la recerca per Internet, i recull als seus taulers la informació analitzada i que creu que li serà útil.

Sessió 3: La recerca d’informació

Inicien la recerca d’informació des de Pinterest, els apareix en diferents idiomes i així s’adonen de la importància de conèixer diverses llengües. També constaten la necessitat de fer bons comentaris quan pinegen continguts per facilitar el procés de recerca d’informació.

Sessió 4: L’extracció d’informació

Un cop cada grup ha obtingut la informació sobre la civilització de la qual ha d’elaborar un mural, comencen a verificar-la, contrastar-la i classificar-la per trobar què és rellevant per al seu projecte. Això els permet adonar-se que no tot és important i que es fa necessari un procés de filtratge i selecció.

Sessió 5: El mural

Ara, ja, un cop seleccionada la informació, poden fer el mural per explicar amb imatges i text la civilització que els ha tocat. Els murals es poden penjar als passadissos de l’escola i a la pàgina web del centre, i explicar-ho a les famílies permetrà que l’aprenentatge sigui significatiu.

# data[].attributes.body
Twitter serveix per publicar missatges d’una llargada màxima de 280 caràcters. És una xarxa molt utilitzada per seguir persones rellevants, influencers de qualsevol àmbit.

L’objectiu de l’activitat és, per una banda, el treball lingüístic en llengua anglesa, i per l’altra treballar la dimensió d’hàbits, civisme i identitat digital.

Sessió 1: Tot queda a la xarxa

Visionem un vídeo que permet adonar-se de la quantitat de continguts que queden penjats a la xarxa. La metodologia think-pair-share –estratègia col·laborativa per fomentar l’expressió oral i/o escrita en què el docent inicia el tema amb una pregunta i es deixa temps per pensar de manera individual, després es comparteix en parella i finalment en el gran grup; d’aquesta manera, el docent s’assegura partir de l’experiència prèvia de cada alumne, i que ningú es quedi en blanc i no sàpiga què dir o no participi per timidesa– fomenta l’expressió oral, i permet obrir un debat sobre la importància d’analitzar el que publiquem.

Sessió 2: Identitat digital

Llegim, de forma col· laborativa, un article que parla de la identitat digital dels menors amb la tècnica jigsaw puzzle, estratègia col·laborativa per fomentar la comprensió escrita i l’expressió oral i escrita. L’alumnat esdevé expert en un tema llegint en grup un determinat text. Després es distribueixen els grups de manera que a cadascun hi hagi un expert en els diferents temes que comparteixi el coneixement que té sobre la matèria.

Fem un debat sobre el concepte de sharenting, anglicisme que prové de share (compartir) i parenting (criança), i que fa referència a l’increment del nombre de pares i mares que comparteixen fotografies, vídeos i experiències dels seus fills a les xarxes, de manera que són les famílies les que inicien la identitat digital dels nens i nenes. Posem les idees en comú i destaquem la dificultat de controlar allò que altres pengen sobre nosaltres mateixos.

Sessió 3: Google me

Descobrim la petjada digital del nostre amic o amiga a la xarxa i redactem un petit text del que trobem (aficions, interessos, relacions…). En parelles, reflexionem i valorem la informació que hem trobat a la xarxa.

Sessió 4: Piulem

L’alumnat, lliurement, obre un compte de Twitter sense pautes sobre quina informació, fotografia de perfil i dades cal posar-hi. Es fan seguidors del docent i mitjançant un hashtag fan una piulada inicial explicant qui són i alguna cosa que els agrada.

Sessió 5: El perfil diu molt

Un petit glossari d’adjectius en anglès els inicia en les descripcions físiques i de caràcter. En parella, busquen adjectius per descriure perfils de Twitter que hi ha a la xarxa, i així s’adonen que prejutgem els usuaris segons la imatge que pengen, el text que posen i fins i tot el tipus de lletra que fan servir. Demanem que repensin la informació que tenen al perfil que han creat.

Sessió 6: Sexting

Llegim una notícia que ens parla d’un cas de sexting entre adolescents. Els nois i noies responen preguntes i redacten una petita opinió, que corregim primer en parelles i després en grups, i la publiquen amb un hashtag. Finalment, llegeixen les opinions dels altres i en contesten almenys una.

Sessió 7: Propietat intel·lectual

Els alumnes es fan seguidors d’algú rellevant en un camp que els interessa, i fan un resum de la informació que aquesta persona ha penjat a la xarxa, citant-ne l’autoria. En fan un tuit amb un hashtag comú de la classe. Llegim totes les piulades i en trien una per retuitejar-la i contestar-la donant la seva opinió.

# data[].attributes.body
Instagram és una xarxa social molt popular i molt usada entre els adolescents. Permet editar, retocar i afegir efectes a les fotos fetes amb els dispositius mòbils i, finalment, mostrar-les als amics o seguidors. Pot servir com a repositori de recursos i com a eina per a les empreses en estratègies de màrqueting.

En una sortida de tot el cicle superior a la natura amb l’objectiu d’observar-la i fotografiar-la, aprofitem l’aplicació Instagram per aprendre a etiquetar i a comentar amb respecte les publicacions dels companys, tot i que treballant en format paper, ja que l’alumnat encara no té edat legal per fer-la servir.

Sessió 1: Com fotografiem la natura

Els tutors expliquem els tres tipus de plans que els caldrà conèixer per desenvolupar el treball (pla general, primer pla i primeríssim pla) i el concepte de fotografia natural.

Sessió 2: Fem grups i ens coneixem

Tenim la primera trobada amb el grup cooperatiu. Es duu a terme una dinàmica de coneixement i es decideix un nom per al grup i l’encarregat de portar la tauleta digital a la sortida.

Sessió 3: Sortida de tot el dia a la natura

Durant la ruta es programen quatre parades de 10-15 minuts per treballar amb el grup. L’objectiu és fotografiar un mateix element de la natura fent servir els tres plans treballats a classe.

Sessió 4: Escollim les fotografies

Els grups revisen les fotografies fetes i decideixen quins tres plans del mateix element volen publicar. Els alumnes de sisè pengen les imatges al Google Drive en una carpeta amb el nom del seu grup. Els mestres imprimim les fotografies dels grups que tenim a càrrec.

Sessió 5: Instagram

Els tutors expliquem el significat d’etiquetar (escriure un hashtag) i proposem a l’alumnat fer activitats de classificació, de paraules clau i d’elaborar petits resums.

Sessió 6: Etiquetar i penjar

Els grups distribueixen i enganxen les seves fotografies en un mural procurant respectar l’aspecte que té Instagram. També escullen les paraules que creuen més adients per persones que en són víctimes, fins al punt que es veuen incapaces de rebatre’ls. En canvi, els comentaris positius reforcen l’autoestima de les persones i generen bona convivència.

Sessió 8: Comentem les fotografies

Donem a l’alumnat tires de paper de diferents colors segons la classe a què pertanyen perquè escriguin comentaris lliurement sobre les fotografies penjades al passadís. En penjar-les es produeixen converses entre ells. Aquesta activitat permet veure si l’alumnat distingeix el comentari negatiu de la crítica constructiva. El que es dona al passadís és el que pot passar a Instagram.

# data[].attributes.body
Proposta per reflexionar sobre la identitat digital a partir de les reflexions generades després del visionat del següent vídeo.

# data[].attributes.body
Si expliquem tota la nostra vida a les xarxes i les tenim obertes, ens sobreexposem, donem molta informació sobre nosaltres que algunes persones poden fer servir amb finalitats que no tenen res a veure amb la nostra intenció.

# data[].attributes.attachment_link.title
🏅Com fer servir les xarxes socials a l’escola Facebook, Twitter, Instagram

# data[].attributes.attachment_link.description
T’ajudem a apropar les xarxes socials a l’aula des d’una perspectiva pedagògica, tenint en compte els seus avantatges competencials.

# data[].attributes.body
Google Classroom també es podria considerar una xarxa social i és molt utilitzada en educació. Permet crear aules virtuals, convidar diferents persones que hi poden interactuar i pujar diferents arxius i compartir amb la comunitat educativa (alumnes, famílies, docents...) diferents experiències, materials...

En aquest enllaç trobareu algunes recomanacions per a utilitzar Google Classroom i algunes altres aplicacions que s'hi poden integrar!

https://projectes.xtec.cat/coordinaciodigital/gestio-equips-serveis/gestionar-les-aules-virtuals/google-classroom/