# data[].attributes.body
Sill

# data[].attributes.body
bilder på båtar

# data[].attributes.body
introbild

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Industrifisket är negativt för både miljö och samhällsekonomi

Det storskaliga fisket i Östersjön tillåts fortsätta, trots att flera arter är i kris eller redan kollapsade. Politiker och myndigheter hänvisar ofta till att det är en viktig näring som ger sysselsättning och livsmedel, men det stämmer inte.

"Yrkesfiske är betydelsefullt bland annat genom livsmedelsförsörjning och sysselsättning" Strategi för svenskt fiske, HaV och Jordbruksverket 2021-2026

När många andra näringar tvingas ställa om av miljö- och klimatskäl, går industrifisket under radarn. Hur betydelsefull är fiskenäringen? Hur många sysselsätter den och hur bidrar den till samhället?

Stefan Fölster skriver i " En vision för Östersjöns fiske " att det storskaliga fisket i Östersjön beräknas vålla en nettokostnad för statskassan på ca -239 mkr per år. Den samhällsekonomiska nettokostnaden är ca -387 mkr. Även med hänsyn tagen till osäkerheter i statistikunderlaget är slutsatserna mycket tydliga. Såväl ur ett stats-finansiellt som samhällsekonomiskt perspektiv är det storskaliga fisket i Östersjön mycket olönsamt.

Sysselsättning och värde

Myndigheterna har svårt att redovisa exakt hur många som sysselsätts av yrkesfisket, men menar att det motsvarar ungefär 850 heltidstjänster. Mindre än hälften av dessa är verksamma i Östersjön. Samtidigt sysselsätter marin turism ca 30.000 personer bara i Östersjön och 1.4 miljoner svenskar ägnar sig åt fritidsfiske. Läs mer i Fiskebrief 1: Hur stor är fiskenäringen.

Landningsvärdet av allt yrkesfiske i Östersjön är ca 2 miljarder kronor, varav Sveriges andel är en fjärdedel, ca 500 miljoner kronor. Fiskberedningsindustrin i Sverige sysselsätter 3700 personer, tre fjärdedelar av råvaran är importerad.

Redan dessa enkla siffror visar att industrifisket i Östersjön bidrar marginellt till sysselsättning, samhällsekonomi och livsmedelsförsörjning. Värdet av ett levande hav för turism och rekreation är däremot mycket högt.

Höga kostnader för det storskaliga fisket

Nationalekonomen Stefan Fölster har studerat hur statens och samhällets ekonomi påverkas av yrkesfisket.

För staten är det storskaliga fisket en minusaffär: Det bidrar med 22 mkr i skatteintäkter, men kostar i direkta subventioner 75 mkr, i administrativa kostnader 80 mkr och över 100 mkr i uteblivna skatteintäkter (eftersom yrkesfisket undantas från bränsleskatter). Det billiga bränslet gynnar de mest utsläppsintensiva fiskefartygen med de största trålarna.

Statsfinansiella kostnader och intäkter av det storskaliga Östersjöfisket, i mkr per år

Samhällsekonomiskt är det storskaliga Östersjöfisket en ännu sämre affär. Stefan Fölster beräknar den samhällsekonomiska kostnaden till ca 387 mkr/år.

Det storskaliga fiskets samhällsekonomiska värde i Östersjön, i mkr per år

BNP: Östersjöfiskets unika bidrag till BNP som inte kan ersättas av annan verksamhet.
Koldioxidutsläpp: Storskaligt Östersjöfiskes andel av utsläpp beräknat enligt ASEK 7.
Källa tabell: En vision för Östersjöns fiske, BalticSea2020 (2020)

Stefan Fölster beskriver i sin rapport två scenarier där det storskaliga fisket ersätts av småskaligt fiske, fritidsfiske och fisketurism. Han visar att minskade subventioner tillsammans med större bidrag till samhällsekonomin skulle innebära en vinst för samhället på mellan 70 och 165 miljoner kronor om året. Då har han inte satt något ekonomiskt värde på en bättre miljö, eller ökad turism och rekreation som skulle följa av det.

Alternativscenariernas ökning av samhällsekonomiskt värde, i mkr per år

Ett fåtal mycket stora trålare

Kostnaderna för fisket hade kanske kunnat motiveras om de gått till småskaligt, kustnära fiske och bidragit till lokalsamhälle och kulturarv. Men sillfisket i Östersjön bedrivs av ett fåtal mycket stora industritrålare med hemmahamn på västkusten som normalt landar sina fångster utomlands.

Vare sig det är okunnighet, missuppfattning eller något annat när regerings- och myndighetsföreträdare hävdar att Östersjöfisket är en näring som bidrar positivt till samhällsekonomin, så visar siffror att det storskaliga fisket är en kostnad. I praktiken betalar vi alltså företag för att försätta Östersjön i den kris den nu befinner sig i.

Om man till detta lägger krisen för flera av Östersjöns fiskarter och konsekvenserna det får för havets miljö och ekosystem (Läs mer i Östersjöbrief 30: Sillen - ännu en fiskart på väg mot kollaps?), blir stödet för att fortsätta det storskaliga fisket än mer anmärkningsvärt. Det håller inte att gömma sig bakom EU:s gemensamma fiskeripolitik, att hävda att fisket har ett stort socioekonomiskt värde eller kräva mera analyser och utredningar. Så länge inte regeringen agerar fortsätter industrifisket att kosta betydligt mer än det ger.

Tidigare Östersjöbriefer:
Östersjöbrief 32: Fem tunga skäl att begränsa sillfisket
Östersjöbrief 31: Sverige kan flytta ut trålgränsen, men politisk vilja saknas
Östersjöbrief 30: Sillen - ännu en fiskart på väg mot kollaps?
Östersjöbrief 29: Hög tid att rädda strömmingen och sillen
Östersjöbrief 28: Vad väntar Östersjön nästa år?
Östersjöbrief 27: Torsk, sill och häst ur Östersjöns perspektiv
Östersjöbrief 26: Ska sillen också torska?

Tidigare fiskebriefer utgivna av BalticSea2020:
Fiskebrief 25: Strömmingen engagerar och MSC förvillar
Fiskebrief 24: Fiskekvoter 2021: Långsiktigt fokus behövs
Fiskebrief 23: Prioritera det småskaliga fisket
Fiskebrief 22: Kampen för en vettig fiskepolitik fortsätter 2020
Fiskebrief 21: Bra beslut - men fisken i Östersjön kräver långsiktighet
Fiskebrief 20: Avgörande beslut på kort och lång sikt
Fiskebrief 19: Återhämtning tar tid
Fiskebrief 18: Kommissionen föreslår nollkvot
Fiskebrief 17: Prioritera miljön framför en handfull arbetstillfällen
Fiskebrief 16: Håll kursen bland fiskepolitikens grynnor och blindskär
Fiskebrief 15: Bra regeringen! Men jobbet har bara börjat
Fiskebrief 14: Systemet som lurar sig självt
Fiskebrief 13: Åtgärdslista för landsbygdsministern
Fiskebrief 12: Fortsatt torskfiske är skadligt
Fiskebrief 11: Avgörande år för östersjötorsken
Fiskebrief 10: EU:s fiskepolitiska skådespel skadar torsken
Fiskebrief 9: Ansvaret vilar på fiskeministrarna
Fiskebrief 8: Driver landsbygdsministern fiskefrågorna?
Fiskebrief 7: Vem har rätt till fisken?
Fiskebrief 6: Torskkvoter i Östersjön
Fiskebrief 5: Historiskt låga fångster av torsk i Östersjön
Fiskebrief 4: Torskens roll i ekosystemet
Fiskebrief 3: Östersjötorsken - en unik och isolerad art
Fiskebrief 2: Utkast fortsätter trots förbud
Fiskebrief 1: Hur stor är fiskenäringen?

# data[].attributes.attachment_link.title
Industrifisket är negativt för både miljö och samhällsekonomi

# data[].attributes.attachment_link.description
Industrifisket är negativt för både miljö och samhällsekonomi Det storskaliga fisket i Östersjön tillåts fortsätta, trots att flera arter är i kris eller redan kollapsade. Politiker och myndigheter hänvisar ofta till att det är en viktig näring som ger sysselsättning och livsmedel, men det stämmer inte.

# data[].attributes.attachment_caption
grönt = den totala mängden fisk som finns, blå = fiskekvoten 

# data[].attributes.body
Vi börjar med torsken, hur politiker inte agerade tillräckligt snabbt så torsken blev såpass utfiskad, sedan lyfter vi fram åtgärderna som hav och vattenmyndigheten har satt in för att "rädda" sillen och hänvisar till att baltic waters menar att det finns fortfarande chans att rädda sillen från samma öde som torsken; MEN det här är åtgärderna som är insatta nu, vilket blir kritiserat av bl.a. baltic waters och SLU. Efter det visar vi statistiken på hur stor fiskekvoten är på sill/strömming, och hur stor mängd strömming som antas finnas i Östersjön - här visar vi den stora andelen ( fisken som finns i östersjön) och hur stor del av denna som utgör fiskekvot

# data[].attributes.body
https://www.sverigesnatur.org/aktuellt/mysteriet-i-rigabukten/

# data[].attributes.attachment_link.description
Klockan är 03.15. Himlen börjar ljusna kring en betongbyggnad utanför den estniska hamnstaden Pärnu. Fiskaren Argo Mengel visar vägen in och bjuder på frukost − decimeterlånga mörkrökta sillar på en plasttallrik. Fem medarbetare sitter ihopsjunkna i påsiga soffor. De måste börja tidigt för att hinna leverera färsk fisk till butikerna.

# data[].attributes.attachment_link.description
September 2021 Debatten om fisket i Östersjön har fortsatt under sommaren, företrädare för flera partier har skrivit debattartiklar och tagit initiativ i riksdagen. Den största möjligheten att påverka och skydda fisken i Östersjön är ministerrådets beslut om kvoter för 2022 som fattas i oktober.

# data[].attributes.headline
Källa om just sillen/strömmingen + bra statistik

# data[].attributes.subject
Källa om just sillen/strömmingen + bra statistik

# data[].attributes.attachment_link.description
Med kampanjen "den goda sillen" vill BalticWaters2030 belysa problemen med dagens fiskeförvaltning, och presentera lösningar. Det är dags att agera nu, innan det är för sent.

# data[].attributes.body
En stor studie om torskens kollaps i östersjön samt bra infofilmer som vi kan ta inspiration från

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
In the Return of the Cod project we have conducted an extensive review of the science behind the decline of cod in the Baltic Sea. We will use this knowledge to develop proposals for a rescue plan for Baltic cod and will work with policy makers and stakeholders around the Baltic to implement it. The two-year project, which is part-funded by the Postcode Foundation, has the ambition to aid the recovery of the collapsed cod stock in the Baltic Sea by implementing an Ecosystem Based Approach in both fisheries and environmental management.
Cod is the most important predatory fish in the Baltic Sea and it plays a key role in the marine ecosystem. For decades, the large eastern cod stock has declined dramatically. In addition to historical overfishing, that continued long after the stock started declining, large unauthorized discards of unwanted cod continues. In addition, parts of the stock has been affected by lack of prey, parasites and oxygen-depleted sea beds. Today, the eastern Baltic cod stock only spawns in one area - the Bornholm deep north of the island of Bornholm.

The Baltic Sea is one of the world's most studied seas, and there is no lack of research. There are also many good objectives and rules for the management of both the marine environment and fish stocks. But this is not translated into concrete measures and meaningful actions that aid the recovery of cod. The support from the Postcode Foundation makes it possible to develop a rescue plan for Baltic cod, a plan that supports ecosystem-based fisheries management to the benefit of cod but also to the interaction between organisms in the Baltic Sea in general. The project includes partners in all eight EU countries involved in the management of the Baltic Sea working together towards improving the management of cod.

The Decline of Cod in the Baltic Sea report

The project started with a systematic literature review of the current knowledge regarding Baltic Sea cod, identifying factors that influenced the decline of cod, as well as a socio-economic impact assessment of cod fisheries and a review of current legislation and policy. This has resulted in a state of the art report that gives a complete overview of the current knowledge as well as a policy brief directed at decision-makers and stakeholders in all Baltic Sea countries.

The outcome of report and policy brief will form the basis of a coordinated advocacy campaign executed by FishSec and spread by partner NGOs, other stakeholders and an established network in the region. Furthermore, a campaign in social media targeting the public will raise awareness of the possible solutions for the restoration of the Baltic sea cod aligned with sustainable fisheries.

To facilitate the recovery of Baltic cod stock, it is important to implement measures based on the best available scientific knowledge. The marine ecosystem, as well as fishermen and coastal communities around the Baltic Sea, are all hard hit by today's situation with starving cod and collapsed stocks.

Return of the cod will:

Help convince decision-makers in the Baltic Sea states and the EU to take the decisions needed, also required under existing EU law under the joint EU Common Fisheries Policy, to help the cod recover for the benefit of the ecosystem, fishermen, anglers, the tourist sector and all the people living by or visiting the Baltic Sea. Furthermore, the project includes advocacy efforts towards the private sector.

Engage stakeholders and the general public in the Baltic region through social media regarding the need of a viable cod population.

Watch our cod videos on FishSec's Youtube channel:

Webinar presentation by the authors of our report:

Short information videos on Baltic cod:

Last updated:

# data[].attributes.attachment_link.description
In the Return of the Cod project we have conducted an extensive review of the science behind the decline of cod in the Baltic Sea. We will use this knowledge to develop proposals for a rescue plan for Baltic cod and will work with policy makers and stakeholders around the Baltic to implement it.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
In the Return of the Cod project we have conducted an extensive review of the science behind the decline of cod in the Baltic Sea. We will use this knowledge to develop proposals for a rescue plan for Baltic cod and will work with policy makers and stakeholders around the Baltic to implement it. The two-year project, which is part-funded by the Postcode Foundation, has the ambition to aid the recovery of the collapsed cod stock in the Baltic Sea by implementing an Ecosystem Based Approach in both fisheries and environmental management.
Cod is the most important predatory fish in the Baltic Sea and it plays a key role in the marine ecosystem. For decades, the large eastern cod stock has declined dramatically. In addition to historical overfishing, that continued long after the stock started declining, large unauthorized discards of unwanted cod continues. In addition, parts of the stock has been affected by lack of prey, parasites and oxygen-depleted sea beds. Today, the eastern Baltic cod stock only spawns in one area - the Bornholm deep north of the island of Bornholm.

The Baltic Sea is one of the world's most studied seas, and there is no lack of research. There are also many good objectives and rules for the management of both the marine environment and fish stocks. But this is not translated into concrete measures and meaningful actions that aid the recovery of cod. The support from the Postcode Foundation makes it possible to develop a rescue plan for Baltic cod, a plan that supports ecosystem-based fisheries management to the benefit of cod but also to the interaction between organisms in the Baltic Sea in general. The project includes partners in all eight EU countries involved in the management of the Baltic Sea working together towards improving the management of cod.

The Decline of Cod in the Baltic Sea report

The project started with a systematic literature review of the current knowledge regarding Baltic Sea cod, identifying factors that influenced the decline of cod, as well as a socio-economic impact assessment of cod fisheries and a review of current legislation and policy. This has resulted in a state of the art report that gives a complete overview of the current knowledge as well as a policy brief directed at decision-makers and stakeholders in all Baltic Sea countries.

The outcome of report and policy brief will form the basis of a coordinated advocacy campaign executed by FishSec and spread by partner NGOs, other stakeholders and an established network in the region. Furthermore, a campaign in social media targeting the public will raise awareness of the possible solutions for the restoration of the Baltic sea cod aligned with sustainable fisheries.

To facilitate the recovery of Baltic cod stock, it is important to implement measures based on the best available scientific knowledge. The marine ecosystem, as well as fishermen and coastal communities around the Baltic Sea, are all hard hit by today's situation with starving cod and collapsed stocks.

Return of the cod will:

Help convince decision-makers in the Baltic Sea states and the EU to take the decisions needed, also required under existing EU law under the joint EU Common Fisheries Policy, to help the cod recover for the benefit of the ecosystem, fishermen, anglers, the tourist sector and all the people living by or visiting the Baltic Sea. Furthermore, the project includes advocacy efforts towards the private sector.

Engage stakeholders and the general public in the Baltic region through social media regarding the need of a viable cod population.

Watch our cod videos on FishSec's Youtube channel:

Webinar presentation by the authors of our report:

Short information videos on Baltic cod:

Last updated:

# data[].attributes.attachment_link.description
In the Return of the Cod project we have conducted an extensive review of the science behind the decline of cod in the Baltic Sea. We will use this knowledge to develop proposals for a rescue plan for Baltic cod and will work with policy makers and stakeholders around the Baltic to implement it.

# data[].attributes.attachment_link.description
Många arter har anpassat sig under tusentals år för att klara av den unika miljön i Östersjön. Försvinner en art finns kanske ingen annan som kan fylla samma funktion i ekosystemet.

# data[].attributes.body
* Humankonsumtion vs. foder
* Strömming bestånd (storlek, könsmogen osv) från powerpoint och sen ta in från senare åren (se länkar)

# data[].attributes.attachment_link.description
In the SLU Publication database search interface you can search for and find information on research publications from the Swedish University of Agricultural Sciences (SLU), as well as access to full text when available. In addition to searching for publications, you can also find publications by searching for an author, or by faculty or department.

# data[].attributes.body
Ons 1: I stan, fiskebil, saluhall osv
Tors 2: Fiskebäck
Mån 6 och/eller tis 7: Åstol? Andra ön? Någon kontakt från Aksel
Helgen: 11-12 Fiskehamnen i Glommen (om vi behöver mer klippbilder)

# data[].attributes.body
Hej hopp