# data[].attributes.body
Rozhovor se Saint-Simonem o jeho myšlenkách na roli podnikatelů, umělců a vědců v ideální společnosti.

Moderátor: Vítejte, pane Saint-Simone. Rádi bychom se s vámi pobavili o vašich myšlenkách týkajících se podnikatelů, umělců a vědců ve společnosti. Jakou roli přesně přisuzujete těmto skupinám?

Saint-Simon: Děkuji vám za pozvání. Mým přesvědčením je, že podnikatelé, umělci a vědci jsou klíčovými protagonisty v ideální společnosti. Podnikatelé mají zásadní úlohu v řízení a organizaci výrobních prostředků. Jsou to ti, kdo dokáží efektivně využít zdroje a generovat bohatství. Jejich schopnost řídit podniky a podněcovat inovace je hnací silou ekonomického rozvoje.

Moderátor: A co umělci? Jaký je jejich význam ve vašem pojetí ideální společnosti?

Saint-Simon: Umělci jsou pro mě tvůrci duchovních hodnot. Jejich kreativita a estetické vnímání mají zásadní vliv na podobu společnosti a lidský rozvoj. Jejich práce obohacuje naši kulturu a umožňuje nám lépe porozumět sami sobě. Proto by umělci měli být plně podporováni a jejich tvorba by měla být ceněna, aby mohli rozvinout svůj potenciál a přispívat k celkovému blahu.

Moderátor: A co vědci? Jakou roli připisujete jim?

Saint-Simon: Vědci jsou nositeli poznání a inovací. Jsou zodpovědní za vědecký a technologický pokrok, který má vést k lepšímu životu pro všechny členy společnosti. Jejich objevy a poznatky by měly být aktivně využívány ve prospěch společnosti. Proto by měli mít vliv na utváření politiky a strategických rozhodnutí. Jejich účast ve společenském rozhodování je klíčová pro správné využití jejich schopností ve prospěch všech.

Moderátor: Takže v podstatě vidíte tyto skupiny jako hnací síly pro sociální pokrok?

Saint-Simon: Ano, přesně tak. Podnikatelé, umělci a vědci mají klíčový vliv na utváření společnosti. Ve svých myšlenkách prosazuji, aby tito tvůrci měli větší váhu a moc v organizaci společnosti. Věřím, že by měli spolupracovat na vytváření systému, kde jsou ekonomické prostředky spravedlivě rozdělovány a každý má možnost rozvíjet své schopnosti. Pouze tímto způsobem můžeme dosáhnout vyšší úrovně solidarity, harmonie a prosperity pro všechny.

Moderátor: Děkuji vám, pane Saint-Simone, za vaše fascinující myšlenky o roli podnikatelů, umělců a vědců ve společnosti. Bylo to velmi zajímavé a inspirativní setkání.

Saint-Simon: Já děkuji vám za možnost zde být a diskutovat o těchto důležitých tématech. Doufám, že naše rozhovory budou sloužit k obohacení debaty o budoucnosti společnosti a sociálního pokroku.

# data[].attributes.body
Vítám vás ve speciálním rozhovoru s jedním z nejuznávanějších historiků dnešní doby, panem Michaem Avitalem. S jeho širokým akademickým zázemím a hlubokým porozuměním historii se jedná o skutečného odborníka na tento fascinující obor. Pane Avitale, děkuji vám, že jste si našel čas na to, abyste se s námi podělil o své myšlenky a pověděl nám něco o Henri saint simon. Tedy jaký byl vztah jeho následovníků k pribatnimu vlastnictví?

# data[].attributes.body
Dnes máme tu čest s Karlem Marxem, významným myslitelem a zakladatelem marxismu. Dnes se budeme zabývat jeho vztahem k filozofii Saint Simona a jak právě tento slavný myslitel moderního socialismu ovlivnil Marxovi myšlenky. Vítejte, pane Marxi.

Marx: Dobrý den, jsem rád tady s vámi.

Začněme s prvním bodem. Jaký byl váš názor na průmyslovou formu vlády, kterou prosazoval Saint-Simon?

Marx: Saint-Simonova idea průmyslové vlády mě zaujala. Věřil, že odborníci by měli vést a řídit společnost na základě svých znalostí. To je myšlenka, která se shoduje s mým přesvědčením, že řízení ekonomiky by mělo být v rukou pracující třídy. Saint-Simonův návrh můžeme považovat za předchůdce konceptu centralizovaného státu, který se objevil v marxistické teorii.

Zajímavé. Jaký byl váš postoj k třídnímu boji, který Saint-Simon rozeznával a který je klíčovým prvkem právě vaší teorie?

Marx: Saint-Simon si byl vědom existujícího třídního konfliktu a rozdělil společnost na producenty a flákače, což bylo podobné mému pohledu na třídní boj. V mé teorii jsem identifikoval buržoazii a proletariát jako hlavní protikladné třídy ve společnosti. Viděl jsem v tomto konfliktu hnací sílu historického vývoje.

A co historický materialismus, který jste sdílel s Saint-Simonem?

Marx: Ano, oba jsme věřili v materialistickou představu o historii. Saint-Simon považoval studium historie za důležité pro pochopení budoucnosti. Stejně jako on jsem také viděl rozvoj produktivních sil a konflikty mezi třídami jako hnací síly společenského vývoje.

A konečně, váš pohled na stávající stát a jeho kritiku. Máte něco společného s Saint-Simonem v tomto ohledu?

Marx: Ano, oba jsme kritizovali stávající stát a jeho fungování. Saint-Simon si představoval přeměnu státu na průmyslový stát, který by se zaměřoval na ekonomické záležitosti. Stejně jako já, i on viděl stát jako nástroj vládnoucí třídy a představoval si beztřídní společnost, kde by prostředky výroby byly společně vlastněny a ovládány.

Velice zajímavé. Nakonec, jak byste zhodnotil vliv Saint Simona na vaše myšlení?

Marx: Saint-Simonův vliv na mé myšlení nelze přehlédnout. Jeho myšlenky představují předchůdce některých klíčových konceptů v mých socialistických a komunistických teoriích. I když jsem tyto myšlenky rozvinul a rozšířil ve svém vlastním směru, Saint-Simonova filozofie mě inspirovala a přispěla k mému pochopení společenských vztahů.

Děkuji vám, pane Marxi, za váš čas a sdílení vašich myšlenek o vztahu k filozofii Saint Simona.

Marx: Rád jsem se podělil o své názory. Děkuji vám.

# data[].attributes.body
Utopická představa Saint-Simona o dokonalé společnosti řízena křesťanstvím vedla k dvou zcela opačným filozofickým směrům. Prvním směrem je radikální komunismus. Karl Marx jako hlavní představitel a režisér ideí novodobého komunismu a komunismu 20. století vycházel z myšlenek Saint-Simona.
Druhý zcela opačné hnutí, i když v něčem identický, vznikl anarchismus. Otcem anarchismu je považován francouzský politik Pierre-Joseph Proudhon se slavným citátem: „La propriété, c’est le vol. " “Vlastnictví je krádež.” Tato myšlenka úzce souvisí s utopickým socialismem Saint-Simona.

# data[].attributes.headline
Jaký byl vztah Saint-Simonistů k soukromému vlastnictví?

# data[].attributes.subject
Jaký byl vztah Saint-Simonistů k soukromému vlastnictví?

# data[].attributes.body
Saint-Simonisté byla skupina myslitelů a společenských reformátorů působících ve Francii v první polovině 19. století. Jejich filosofie vycházela z myšlenek Henriho de Saint-Simona, který byl spoluzakladatelem křesťanského socialismu.
Saint-Simonisté ve svých počátcích nutně nezpochybňovali samotné privátní vlastnictví, ale kritizovali koncentraci bohatství v rukou jedné skupiny a navrhovali přerozdělení majetku a příjmů ve prospěch celé společnosti.

# data[].attributes.body
https://ia800708.us.archive.org/view_archive.php?archive=/28/items/crossref-pre-1923-scholarly-works/10.2307%252F2345371.zip&file=10.2307%252F2548317.pdf

# data[].attributes.body
Saint Simon - Investovat do vědeckého a technologického vývoje. Vláda postavená okolo tohoto systému. Křesťanský šlechtic - křesťanský socialismus. Spojení Evropy do jednoho křesťanského celku

# data[].attributes.body
Fourier - phalanxi - komunity - členové měli různé profese. Každá komunita měla série. Tyto série si jsou soběstačné, každý si mezi sebou pomáhá -> není potřeba privatizace. Důraz na duševní pohodlí při práci. Aby práce nebyla obtíží pro život.

# data[].attributes.body
Saint simon ještě křesťansky založeny. Věřil v nekonečnou spásu.
Fouriér už ne.

# data[].attributes.headline
Saint-simon neměl praktické ztělesnění svých utopických myšlenek.

# data[].attributes.subject
Saint-simon neměl praktické ztělesnění svých utopických myšlenek.