# data[].attributes.headline
ניווט בציר הזמן

# data[].attributes.subject
ניווט בציר הזמן

# data[].attributes.body
הקמת הקיבוצים

ה עשור הראשון (1913-1922)

ה עשור השני (1923-1932)

ה עשור השלישי (1933-1942)

ה עשור הרביעי (1943-1952)

ה עשור החמישי (1953-1962)

ה עשור השישי (1963-1972)

ה עשור השביעי (1973-1982)

העשור השמיני (1983-1992)

ה עשור התשיעי (1993-2002)

ה עשור העשירי (2003-2012)

ה עשור האחד עשר (2013-2023)

# data[].attributes.attachment_caption
מהשנים הראשונות של בית אלפא

# data[].attributes.body
קיבוץ השומר הצעיר א' עולה להתיישבות בגוש נוריס ונקרא בשם בית אלפא.

# data[].attributes.attachment_link.title
בית אלפא - השנים הראשונות

# data[].attributes.body
מופיע "קהליתנו" - קובץ בהוצאת קיבוץ השומר הצעיר א' בכביש חיפה-ג'דה.

# data[].attributes.attachment_caption
תצלום קבוצתי של מיסדי הסתדרות העובדים, חיפה

# data[].attributes.body
"השומר הצעיר" לוקח חלק בייסודה של הסתדרות העובדים. בבחירות לוועידה הראשונה של הסתדרות העובדים משתתף "השומר הצעיר" במסגרת רשימת "העולים החדשים". שמונה מתוך 16 הצירים של רשימת "העולים החדשים" בוועידה הם חברי "השומר הצעיר".

# data[].attributes.attachment_link.title
97_1_מייסדי הסתדרות העובדים 1920

# data[].attributes.headline
אוקטובר 1920

# data[].attributes.subject
אוקטובר 1920

# data[].attributes.body
פגישה ראשונה של בוגרי "השומר הצעיר" בארץ-ישראל לרגלי הכרמל.

# data[].attributes.headline
אוקטובר 1920

# data[].attributes.subject
אוקטובר 1920

# data[].attributes.body
קמה ביתניה עלית, הקבוצה השומרית הראשונה בארץ. החבורה מתפרקת תוך תקופה קצרה, אך מטביעה את חותמה על התמונה של התיישבות בוגרי "השומר הצעיר" בארץ-ישראל. רוב חברי הקבוצה מצטרפים לגדוד "שומרייה", השוכן באותם ימים במחנה סוללי הכביש, בקרבת המקום שבו נמצא כיום קיבוץ יגור.

# data[].attributes.attachment_caption
קן רישא. תצלום קבוצתי. במרכז: אליעזר ריגר, משה ולד

# data[].attributes.body
הוועידה השלישית של "השומר הצעיר" מתכנסת בלבוב. יש כבר קבוצות של בוגרי התנועה שעלו ארצה, אך אין עדיין החלטה רשמית וברורה בנושא העלייה. ריגר מזהיר כי אין לעלות ארצה ללא הסכמה מפורשת של ההנהגה המקומית. הוועידה מסתיימת ללא הכרעה, אך בסימן של כוח סטיכי חזק הדוחף לעלייה. חברות וחברי תנועה רבים ממתינים לאישור עלייה.

# data[].attributes.body
ראשוני התנועה בגליציה יוצאים לדרכם ארצה.

# data[].attributes.attachment_caption
דוד (דולק) הורוביץ

# data[].attributes.body
בטרנוב מתקיימת ועידה של התנועה בצל האירוע הטראגי בחוות ההכשרה. בוועידה מתפתח עימות בין שלוש עמדות: ותיקי התנועה, אליעזר ריגר ויששכר רייס, תובעים התגייסות לעבודה ציבורית ציונית כללית. מחנה שני, בראשותו של דודיק כהן, מבטא מגמה של עיצוב קו סוציאליסטי, בדומה לפועלי ציון. העמדה השלישית היא זו של מובילי הקו החלוצי - חלוציות ועלייה ארצה – שאותם מייצג דוד (דולק) הורוביץ. בעקבות הוועידה מוקם ארגון "השומרים החלוצים", הפועל להכשרה למען הקמת "מושבה שומרית" בארץ-ישראל.

# data[].attributes.attachment_link.title
דוד דולק הורוביץ

# data[].attributes.attachment_caption
הלווית שלושת חברי השומר הצעיר - צבי רוטנברג, יוסף בל, שמואל פרסר

# data[].attributes.body
חיילים פולנים הורגים שלושה מחברי השומר הצעיר בהתקפה על חוות הכשרה שומרית (של יק"א) בסלובודקה, ליד קולומיה שבגליציה.

# data[].attributes.attachment_link.title
שלושה חברי השומר הצעיר נרצחים בחווה בסלובודקה

# data[].attributes.body
קבוצות שומרים ראשונות מגליציה מגיעות לארץ ישראל.

# data[].attributes.attachment_caption
כריכת ההוצאה הראשונה של ביטאון "חזק ואמץ" הוורשאי

# data[].attributes.body
בוורשה מתחיל להופיע "חזק ואמץ" - כתב עת של הנוער השומרי.

# data[].attributes.attachment_link.title
ביטאון חזק ואמץ הוורשאי גיליון ראשון 1919

# data[].attributes.attachment_caption
תמונה קבוצתית של פעילי השומר הצעיר התנועת ההגנה העצמית בלבוב (תמונה מ1919)

# data[].attributes.body
הנוער השומרי מתייצב בשורות ההגנה העצמית היהודית נגד פורעים בקיילצה ובערים נוספות בפולין הקונגרסאית. גם במהלך הפרעות ביהודי לבוב שבגליציה עומדים חברי השומר הצעיר בשורות ההגנה העצמית.

# data[].attributes.attachment_caption
תמונה מהכינוס בטארנאבה-ויז'נה

# data[].attributes.body
בכינוס הראשון של המנהלים השומריים בגליציה, שנערך בטארנאבה-ויז'נה, מתנהל ויכוח על "תרבות הנוער" ו"תנועת הנוער החופשית" ומוקרא מכתבו של משה יער (ואלד) "בראש ובראשונה ידיים". התנועה מקבלת רשמית את השם "השומר הצעיר" ואת הברכה "חזק ואמץ" (במקום "שים לב"), שהיתה מקובלת בוורשה.

# data[].attributes.attachment_link.title
כינוס בטארנבה - ויז'נה

# data[].attributes.body
בוורשה יוצא לאור הספרון "פנקסי" ("לשומרים ולרעיהם"), שמופיע במספר מהדורות.

# data[].attributes.body
ההסתדרות המאוחדת בווינה מפרסמת את "המדריך למנהלים השומריים", המציג את דרכי הארגון, עיקרים רעיוניים ואת השיטות החינוכיות של התנועה.

# data[].attributes.body
התפשטות גדודי הצופים ("השומר") בעריה של פולין וראשית הארגון הגלילי והארצי.

# data[].attributes.body
עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה, נמלטים המוני יהודים מגליציה לווינה, מחשש שאזור מגוריהם ייכבש ע"י הצבא הרוסי. בווינה מתלכדים יוצאי הקנים השונים ובהשפעתו של זיגפריד ברנפלד מתוודעים לעקרונותיה של תנועת הנוער הגרמנית החופשית. ביטאון התנועה בווינה נושא את השם "מוריה".

# data[].attributes.body
גדודי הצופים שליד האגודה להתעמלות "דרור" בלבוב מקבלים את השם "השומר", בהשפעתו של ספר בשם "יזכור – מצבת זכרון לחללי הפועלים העברים בארץ ישראל", שיצא לאור ביפו שנה קודם לכן והנציח את זכרם של הנופלים מקרב חברי ארגון "השומר" בא"י. עד מהרה נפוץ השם "השומר" בגדודי הצופים היהודים בגליציה. באותה שנה מתארגנים גדודי צופים בקרב הנוער היהודי בפולין הקונגרסאית (שטחי פולין שנשלטו ע"י רוסיה).

# data[].attributes.attachment_caption
צבי (הנריק) סטרנר

# data[].attributes.body
ביוזמתו של ד"ר צבי (הנריק) סטרנר קמים בלבוב ובערים אחרות בגליציה גדודים ראשונים של צופים יהודים. גדודים אלה קמו כמענה לכך שהדרכים החינוכיות של "צעירי ציון" לא היו מקובלות על הילדים שנועדו להיות דור המשך ל"צעירי ציון".

# data[].attributes.attachment_caption
בתמונה: ריגר, אננברג,דודיק כהן, רוזנבאום, גוטמן, הורביץ. מנהיגי צעירי ציון (תמונה מ1917)

# data[].attributes.body
בערי גליציה (אזור בדרום-מזרח פולין שהיה תחת שליטתה של האימפריה האוסטרו-הונגרית) קמים חוגי נוער לומד יהודי, שנקראים "צעירי ציון". חברי "צעיר ציון" לומדים יהדות כהיסטוריה וכתרבות, אך לא כדת. הם מוציאים לאור שני ביטאונים: "מוריה" בפולנית ו"סנונית" בעברית.