# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Wordwall - Tvořte své lekce lépe a rychleji

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
1) Konstantin sestavil nový jazyk a) staroslověnštinu b) hlaholici 2) a písmo a) latinku b) hlaholici c) azbuku 3) __________ působili na Velké Moravě. a) Biskupové b) Věrozvěsti c) Kacíři 4) Hlavním centrem jejich působení byl a) Bělehrad b) Velehrad c) Praha d) Brno 5) Užívání slovanského jazyka při bohoslužbách povolil nakonec i a) Sámo b) papež c) Metoděj 6) Ten zřídil na Moravě a) arcibiskupství b) mešitu c) kostel 7) V jeho čele stál jeden ze dvou Věrozvěstů a) Konstantin b) Sámo c) Rastislav d) Metoděj 8) Oba bratři byli nakonec za své zásluhy o šíření víry prohlášení za a) kacíře b) biskupy c) svaté

Výsledková tabule/Žebříček

# data[].attributes.attachment_link.description
1) Konstantin sestavil nový jazyk a) staroslověnštinu b) hlaholici 2) a písmo a) latinku b) hlaholici c) azbuku 3) __________ působili na Velké Moravě.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Wordwall - Tvořte své lekce lépe a rychleji

# data[].attributes.attachment_link.description
jazva - zranění, sjedaliště - lavice, žiliště - obydlí, gora - hora, besjedovati - mluvit, jasti - jíst, koničina - konec.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Wordwall - Tvořte své lekce lépe a rychleji

# data[].attributes.attachment_link.description
Třídění skupin - Táhněte a pusťte každou položku do správné skupiny.

# data[].attributes.headline
Práce ve dvojicích                         Dějiny udatného národa 51 + PL + Komiks z českých dějin a pověstí + Strana z knížky České dějiny od Sámovy říše ( obě knížky v knihovně)   

# data[].attributes.subject
Práce ve dvojicích                         Dějiny udatného národa 51 + PL + Komiks z českých dějin a pověstí + Strana z knížky České dějiny od Sámovy říše ( obě knížky v knihovně)   

# data[].attributes.headline
Nakopírovat na A3 obraz z knihy Dějiny udatného národa do skupin k tomu PL.

# data[].attributes.subject
Nakopírovat na A3 obraz z knihy Dějiny udatného národa do skupin k tomu PL.

# data[].attributes.attachment_link.title
Přemyslovci upravení - kdo jsem kartičky

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
nové cesty, nové světy

Start

novinky ve světě - 1453

Evropský obchod v ohrožení!

Neohrožení kapitáni ve službách Portugalska a Španělska hledají nové cesty na Dálný Východ.

Turci dobyli konstantinopol a ovládli obchod s dálným východem!

Ceny koření vylétly nekřesťansky vysoko! Nedostatek stříbra a zlata v Evropě! Šlechtici by rádi luxusní zboží, ale nemají je kde sehnat!

Jakou se dáš cestou?

západ

východ

Touto cestou se plavili mořeplavci ve službách Portugalska.

Touto cestou se plavili mořeplavci ve službách Španělska.

co museli španělé nejprve vyřešit?

Vyber si kapitána

Fernão de Magalhães 1480-1521

Kryštof Kolumbus1451-1506

Tito muži znali pouze malý kousek dnešního světa...

Vyber si kapitána

Vasco da Gama1469-1524

Bartolomeo Diaz1450-1500

Tito muži znají pouze malý kousek dnešního světa...

Kryštof kolumbus

Jako všichniitalští námořníci, i já hledal své štěstí ve Španělsku. Považovali mě za blázna, protože jsem zvolil narozdíl od Portugalců západní cestu do Indie...

"Celkem jsem se plavil západní cestou čtyřikrát."

1492

Kryštof kolumbus

Věřil jsem, že jsem v Indii, a tak jsem lidem, které jsem našel, říkal "indiáni" Nikdy jsem ale nezjistil, žejsem objevil nový kontinent...Škoda, jinak mohl nést mé jméno.

amerigo vespucci

1501

I já byl Ital, jako Kryštof, na výpravách, jichž jsem se účastnil a o nichž jsem sepsal své slavné listy, jsem jako první vyslovil názor, že se jedná o celý nový kontinent! Proto mám tu výsadu, že se jmenuje po mně.

Fernão de Magalhães

"Moje cesta začala 20. září 1519 - domorodci mě zabili na ostrově Mactan v roce 1521 a má loď dokončila cestu po dlouhých 3 letech.

Kvůli pomluvám jsem opustil portugalský dvůr a rozhodl se sloužit Španělsku. Byl jsem posedlý touhou nalézt průplav přes Nový kontinent kolem světa až do Indie. Krále ovšem hlavně zajímalo, jestli dovezeme koření, především hřebíček...

aktuální kurz hřebíčku:1 kg zlataza1 kg hřebíčku

Fernão de Magalhães

Cesta byla příšerná!Čelil jsem vzpourám, jedna loď se z jihu Ameriky vrátila zpět domů... Úžina, kterou jsme podepluli Ameriku, byla 600 km dlouhá a dnes nese mé jméno. V Tichém oceánu jsme strávili 98 dní bez přestávky!

Loď Victoria se jediná vrátila zpět. Podala tak důkaz, že Země je skutečně kulatá.A přivezla spoustu hřebíčku...Ale kapitán a dalších 240 mužů cestou zemřeli....

PRAVDANEBO LEŽ

Start

pravda

LEŽ

Fernão de Magalhães se po své plavbě kolem světa vrátil šťastně do Španělska.

1/3

Ne, vrátila se pouze jedna loď se jménem Victoria (=vítězství). Samotný Fernão zemřel v bitvě s domorodci na Filipínách.

lež

1/3

DALŠÍ

PRAVDA

LEŽ

Fernão de Magalhães jako vůbec první člověk přeplul Tichý oceán.

2/3

Je to tak, když proplouvali úžinou lemovanou děsivými skalami a ledovci, pojmenovali ji průlivem Všech svatých - dnes se jmenuje Magalhãesův průliv.

2/3

DALŠÍ

PRAVDA

PRAVDA

LEŽ

Cesta kolem světa trvala posádce 3 roky.

2/5

Ano, námořníci cestou trpěli nemocemi z podvýživy - především kurdějemi (nedostatek vitamínu C) a museli se potýkat s bojovnými domorodci v Indonésii.

3/3

DALŠÍ

PRAVDA

UŽ VÍŠ, CO SE NA CESTÁCH PŘIHODILO KRYŠTOFU KOLUMBOVI?

ano

ne

Bartolomeo Diaz

Pocházel jsem z námořnické rodiny. Moji předkové se podíleli na postupném objevování afrického pobřeží, především mysu Bojador a Zeleného mysu v západní Africe. ..

U jižního mysu Afriky to bylo peklo, pojmenovali jsme jej Bouřlivý mys.Král jej později přejmenoval na Mys Dobré naděje...

1487

BARTOLOMEO DIAZ

KLIKNI NA TO, CO NENÍ PRAVDA O BARTOLOMEO DIAZOVI

Posouvej světlem a hledej, co není pravda

doplul k nejjižnějšímu mysu Afriky

pohyboval se v nezmapovaných vodách

sloužil španělské koruně

pocházel z portugalské námořnické rodiny

objevený mys pojmenoval jako Bouřlivý

ZKUS TO ZNOVU!

Kdepak, to je pravda!

1500

pedro alvárez cabral

Bartolomeo se zúčastnil mé výpravy, která měla navázat na úspěchy Vasco da Gamy. Bohužel byla má loď zatažena mořskými proudy stále více na západ a jen náhodou jsem se stal objevitelem Brazílie..

Zemřel jsem při průjezdu kolem jižní Afriky, vždyť jsem říkal, že je Bouřlivý...

1498

VASCO DA GAMA

Měl jsem tu čest navázat na plavbu Bartolomea Diaze. Našim cílem bylo obeplout Mys Naděje a konečně doplout do Indie!

0bchod v Indii ale ovládali již po staletí Arabové. Král mě sice jmenoval místokrálem v Indii, prosadit se tam obchodně ale vůbec nebylo snadné. Nemluvě o Španělích, kteří hledali zároveň západní cestu.

Na koho navazoval Vasco da Gama při své plavbě?

na Kryštofa Kolumba

na nikoho

na Bartolomea Diaze

VASCO DA GAMA

Kam doplul Vasco da Gama v roce 1498?

do Indie

do Číny

do Brazílie

VASCO DA GAMA

Kdo ovládal trh s kořením v Indii v době, kdy tam Vasco doplul?

Turci

Arabové

Španělé

VASCO DA GAMA

ZKUS TO ZNOVU!

Kdepak...

ZKUS TO ZNOVU!

Kdepak...

ZKUS TO ZNOVU!

Kdepak...

UŽ VÍŠ, CO SE NA CESTÁCH PŘIHODILO bartolomeo diazovi?

ano

ne

rozdělení světa

Kdo kde bude vládnout?Nesnadná otázka v době plné objevů a nových cest.Panovníci Španělska a Portugalska se nakonec dohodli v roce 1494 v Tordesillas o linii:vše na východ od linie bude Portugalskavše na západ od linie zase Španělska

rozdělení světa

Toto rozdělení platilo, jen dokud se do objevování nevrhly další země. Je také důvodem, proč se v Latinské Americe mluví někde španělsky a někde portugalsky.

došel jsi na konec...

Ale pro celý svět to byl teprve začátek velkých objevů i válek o ně...

hrát znovu

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Měli by Američané slavit Kolumbův den? Aneb k čemu všemu vedly zámořské objevy podle Jiřího Karena

V dnešním článku vám s radostí sdílím další nápad z vašich řad. Tentokrát od Jiřího Karena. Podrobná příprava, kterou můžete prostě vzít a rovnou použít, je plánována na 2 vyučovací hodiny (ideálně v kuse).

1) Oč jde?
Jedná se o badatelsky pojatou hodinu, při níž žáci pracují s opravdu různorodými zdroji informací, na jejichž základě se snaží odpovědět na otázku v našem nadpise. Rozvíjí tak kritické i analytické myšlení a své vyjadřovací a argumentační schopnosti, prostě značka ideál. Celou podrobnou přípravu k vytištění do hodiny najdete zde.

Cílem hodiny je, aby žáci byli schopni porovnat alespoň jeden pozitivní a jeden negativní důsledek zámořských plaveb a následně v textu zdůvodnit.

Při samotné výuce můžete použít i připravenou prezentaci. Musím říct, že tento princip využívání prezentací, které neslouží jako podklad k vašemu výkladu, ale tvoří osu badatelské hodiny (stejně ji využila i Pavla Nawratová ve své hodině o atentátu) mi dává smysl a určitě se chystám prezentace takto v budoucnu využívat více.

POSTUP

1) Žáci nejprve zkoumají obraz "Columbus Landing". Ptáme se jich:

Co vás k tématu důsledku zámořských objevů napadá? Jaké mohly mít důsledky?

2) Poté se podíváte společně na 3-minutový dokument Den, kdy Kolumbus objevil Ameriku (12. 10. 1492)
Vypište z videa 5 klíčových slov.

3) Následuje práce s texty.

V prvním si mají žáci zakroužkovat 2 fakta, která považují za důležitá:

"Věkem zámořských objevů je míněno období od začátku 15. století do poloviny 16. století. Během těchto 150 let bylo podniknuto mnoho zámořských cest a učiněno hodně nových objevů. Evropané přicházeli do kontaktu s jinými společnostmi a jejich kulturami. Plavby po moři přinesly mnoho nových zeměpisných objevů, které přispěly mimo jiné k přesnějšímu vypracování map (středověké mapy světa byly pouze symbolickými schématy) a důkazy o tom, že země je kulatá a ne plochá."

A ve druhém mají vyhledat další důsledek zámořských plaveb:

"Kolem roku 10 000 př. n. 1. existovalo tisíce oddělených navzájem nepropojených světů (říše Inků, Aztéků) a v roce 1450 už jich zbylo jen několik. Během tří set let propojili Evropané všechny ostatní doposud izolované světy. Svět Andských indiánů se zhroutil, když španělští conquistadoři v roce 1532 rozdrtili říši Inků. V roce 1606 na australském kontinentu přistáli první Evropané a od britského obsazení (1788) byl i tento odlehlý kout spojen s globálním společenstvím. O patnáct let později založili Angličané první osadu v Tasmánii, a tak se do sféry evropského vlivu dostává i poslední nezávislý svět. Vzniká jedná globální propojená planeta." (Volně podle Y. N. Harari, Sapiens)

Ptáme se: Jak byste popsali tento DŮSLEDEK zámořských výprav?

4) Dáváme k dispozici další dva obrázky a žáci zkouší odvodit, k čemu dalšímu vedly zámořské objevy.

5) Následuje práce s textem o tom, jak Evropané vnímali domorodé obyvatele:

„...že dokonalým právem Španělé vládnou těmto barbarům Nového světa a přilehlých ostrovů, kteří jsou v moudrosti, rozumu, mravech a lidství méněcennější než Španělé, stejně tak jako děti jsou méněcennější než dospělí, ženy podřadnější než muži. Liší se, jako se lidé divocí a krutí liší od lidí laskavých, jako velmi nestřídmi od těch zdrženlivých, a říkám, jako se liší opice od lidí. Jaká lepší a prospěšnější věc by se mohla přihodit těmto barbarům, než že budou podrobeni panství těch, jejichž moudrost, počestnost a zbožnost je promění z barbarů v lidské bytosti, které teprve pak budou hodny tohoto oslovení; v civilizované lidi, pokud mohou takovými být; z tupců a chlípníků v lidi počestné a prosté; z bezbožníků a služebníků ďábla v křesťany oddané opravdovému Bohu?" (autor: Juan Ginés de Sepúlveda, 1547)

Tentokrát žáci po přečtení rozhodují o správnosti následujících tvrzení:

a) Považovali Evropané Indiány za sobě rovné? ANO/NE

b) Autor si myslí: „Indiáni se liší od Evropanů tak, jako se opice liší od lidí." ANO/NE.

c) Autor si myslí: "Indiáni jsou podřadní barbaři, a proto nad nimi nesmí Evropané vládnout." ANO/NE

6) Po kritickém zhodnocení přístupu Evropanů k původnímu obyvatelstvu následuje "tipovačka"

Když v roce 1492 připlul do Ameriky Kryštof Kolumbus, žilo podle odhadů historiků na území dnešních Spojených států asi 4-10 milionů původních obyvatel. Tento počet klesl - v důsledku infekčních nemocí zavlečených Evropany a brutálního zacházení - do roku 1900 na méně než (tipněte si, odhadněte)

z níž mají žáci odvodit další důsledek zámořských plaveb doplněním věty:

Tato mapa Ameriky ukazuje, že zámořské objevy vedly k..............

8) Dále žáci sledují i vzájemné obohacení obou kontinentů, kdy mají vepsat do následujících kolonek, odkud daná potravina/zvíře/nemoc pochází.

Vyberte z následujících a zařaďte do kolonky (Pište např. A - 5, 8,7 atd.). U některých vám pomůže mapka.

1. kolo, 2. kůň, 3. kukuřice, 4. rajčata, 5. pšenice, 6. kakao, 7. fazole, 8. dobytek, 9. krocan, 10. železo, 11. ananas, 12. brambory, 13. abeceda, 14. syfilis (nemoc), 15. neštovice, 16. bavlna

A) Z Evropy do Ameriky: B) Z Ameriky do Evropy:
9) Konečně neopomenete ani další podstatný jev, který byl objevy způsoben a necháte jej žáky objevit:

10) Na závěr žák shrne v tabulce pozitivní a negativní důsledky (musí doplnit alespoň 3 celkem) a zkusí napsat závěrečný text, v němž odpoví na otázku z počátku hodiny, tedy:

Měli by Američané slavit Kolumbův den?

musí obsahovat minimálně 3 důsledky zámořských výprav (k čemu vedly výpravy)

musí obsahovat 1 pozitivní důsledek a 1 negativní důsledek

text je souvislý, není v odrážkách

odpovídá na otázku

Jak vidno, materiálu i nápadů jsme od Jiřího Karena dostali spoustu a já mu za to velmi děkuji. Dodatkem mě napadá, že by šla hodina pojmout i skupinově, kdy by každý člen skupiny pracoval s jedním či dvěma dílčími zdroji, vzájemně by si informace shrnuli do závěrečné tabulky (viz příprava) a text už by psal každý sám. Dokážu si představit, že v takovém případě by šla příprava zvládnout v jedné hodině.

Kdo by rád měl k nápadům ze starších dějin přímý přístup, nepřehlédněte na FCB skupinu Starší dějiny moderně, jíž je Jiří správcem (snad vás vpustí).

Další příspěvek, který dozrál na změnu! V tématu národního obrození vidím pro rozvíjení různých metodických přístupů ještě poměrně velký prostor... Osobně vnímám toto období jako zajímavé, plné změn a pohnutých osobních osudů. Téma jde často do groteskních nadsázek, s kterými se dá krásně pracovat. Doporučení: Domluvte se s češtinářem/kou, ať to neberete dvakrát... 1) EVOKACE Začínáme brainstormingem a otázkami Co dělá národ národem? Podle čeho poznáte, že někdo patří do jednoho národa? většinou se ve třídě dojde k následujícím poznatkům - stejný jazyk, společná historie, společné území, stejné zvyky... Dále se ptám Kolik národů žilo v Habsburské monarchii na přelomu 18./19. století? K tomu žákům promítnu mapu z Českého historického atlasu. Tento úvod by neměl zabrat více než 10 minut. Žáci si pak zapíší do sešitu 4 jména a pod každým vynechají 1-2 řádky, jsou to: Josef Dobrovský, Josef Jungmann, František Palacký a Václav Hanka. V PC-učebně si zahrají hru vytvořenou v Genially

Jak už to tak bývá, po čase praktikování zveřejněného nápadu ve výuce je čas příspěvek trochu obměnit. Ve výuce ráda používám videa a dokumenty. Děti to baví a hodně si z toho pamatují. Samozřejmě je nutné vymyslet k videím nějakou aktivitu. Ideálně smysluplnou, která povede k cíli hodiny. V případě předložené metodiky bych ideálně viděla cíle 2: JAK SE PŘÍBĚHY Z ŘECKÉ MYTOLOGIE PROMÍTAJÍ DO SOUČASNOSTI (V JAZYCE ČI KONKRÉTNÍCH MÍSTECH, KTERÁ SE DOCHOVALA DODNES)? JACÍ BYLI ŘEČTÍ BOHOVÉ? CHTĚL/A BYCH VĚŘIT V TAKOVÉ BOŽSTVO? Je to myslím trochu lepší cíl, než "Žáci se seznámí s řeckou mytologií." (Což v podstatě skýtal původní příspěvek). Pokud to dokážete lépe formulovat, do komentářů s tím... Nějaká stručná metodika do kapsy pro práci s videy by byla potřeba jako sůl - každý k tomu přistupuje jinak a možností je spousta. Asi nejhorší verze, a teď budu střílet do vlastních řad, je doplňovací pracovní list. Vím, že jich v sekci videa pár najdete a sama to vnímám jako takovou

V dnešním příspěvku vám představím své nápady, které používám při výuce období římského císařství. Téma kompletuji na základě zpětné vazby, kterou mi poskytujete nejen v komentářích, ale i mailem a věřte, že mne vždy moc potěší. Při probírání toho, co k římskému císařství mám, jsem si uvědomila, že k tomuto období jsem různé nápady sbírala delší dobu možná i proto, že se probírá koncem roku a to už bývám, stejně jako vy, dost unavená. Pořád si myslím, že bych některé části mohla více vychytat, ale třeba se objeví nějaké vaše tipy a vylepšení v komentářích níže. 1. Gaius Julius Caesar S nikým jiným než s Julkem se do období římského císařství ani nedá vstoupit. A protože této hodině většinou předchází badatelská hodina s bitvou u Zamy a běhací aktivita ke krizi římské republiky , nechávám žáky trochu vydechnout s jednoduchým pracovním listem a krátkým videem. Pustíme si na začátku hodiny kratičkou část videa (0:50-1:51), kde žáci sledují zvětšování římské říše. K dispozici mají praco

# data[].attributes.attachment_link.title
Měli by Američané slavit Kolumbův den? Aneb k čemu všemu vedly zámořské objevy podle Jiřího Karena

# data[].attributes.attachment_link.description
V dnešním článku vám s radostí sdílím další nápad z vašich řad. Tentokrát od Jiřího Karena. Podrobná příprava, kterou můžete prostě vzít a r...

# data[].attributes.headline
Odučeno podle Olgy Kovaříkové - metodika

# data[].attributes.subject
Odučeno podle Olgy Kovaříkové - metodika

# data[].attributes.body
https://hravadejeprava.blogspot.com/2019/01/husite-rozcestnik-napadu-1.html

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Už jste si asi všimli, že občas původní příspěvky upravuji (poznáte podle verze v nadpisu). Husité už to vážně potřebují, pracuji nyní s tématem (alespoň doufám) promyšleněji. Proto zde najdete nyní trochu návodnější metodiku.

Tolik k mému předsevzetí, že přípravy mi budou zabírat méně a méně času - takže ne, prostě když mi zbyde čas, tak samozřejmě vylepšuji...

1) UVEDENÍ DO PROBLEMATIKY

Ráda využívám úvodní 4 strany z materiálů České školy bez hranic o postavení českého království v Evropě na konci vlády Karla IV. (pro ZŠ je to úroveň B, pokud jste na SŠ zvolte obtížnější variantu)

pracovní list tisknu oboustranně (2 stránky na jednu)

líbí se mi, že se zde pracuje s dobovými prameny a mapami

Na tyto webové stránky budu ještě párkrát odkazovat.

Ideálně práci s textem zakončete brainstormingem s otázkou:

Jak je vnímána všeobecně doba vlády Karla IV.?(žáci mohou ukázat na prstech)

Co si představíte, když se řekne krize? (vypište návrhy na tabuli)

Co si představíte, když se řekne krize ve středověku? (upřesněte a doplňte návrhy na tabuli)

2) UBOHÝ VÁCLAV IV.

Než se vrhneme na osudy Jana Husa, ráda se zastavuji i u Václava IV. Vyzkoušela jsem ve třídě zatím následující možnost:

Vytvořte kruh na židlích a říkejte tvrzení - žáci, kteří s ním souhlasí, vstanou a musí si sednout na jiné místo:

Rodiče chtějí pro své děti jen to nejlepší.

Přílišná láska rodičů někdy dětem škodí.

Nastupovat po někom, kdo je považován za skvělého, je těžké.

Je dobré mít v rodiči vzor, ke kterému mohu vzhlížet.

Jde o otázky, které se mají snažit problematizovat roli Václava IV. a trochu se do něj vžít... Metodu určitě budou znát jazykáři, já ji znám z workshopů Post Bellum.

Následně si žáci napíšou do sešitu otázky:

Jak je líčen Václav IV. ve videu?

Kdo byli jeho nepřátelé?

Jaký problém řešil Václav IV. v církvi?

Poté pustím krátký upravený dokument Z rodu Lucemburků a zastavuji po úsecích, aby mohli v klidu odpovědět na otázky.

Můžete dále podle svého zaměření pracovat s příběhem Johánka z Pomuku a dál diskutovat o roli Václava IV. a proč byl líčen v tak negativních barvách.

Ve zbylém čase můžete využít následující pracovní list Romana Anýže, který je volně ke stažení zde. Pomůže žákům pochopit roli kněze ve středověké společnosti.

Výhledově mám ale chuť zpracovat hlavní události Václavova života do krátkých úseků, které rozdám do skupin. Žáci se dohodnout jak scénu zahrají (jeden z nich může text číst). Jakmile to provedu, bude to tu k dispozici.

3) JAN HUS

V další hodině jdeme do počítačové učebny, kde žáci pracují sami s online průvodcem k životu Mistra Jana Husa:

Zde jsem pracovala s nápady z již zmiňovaného materiálu České školy bez hranic a přidala nějaké další v podobném duchu.

V rámci průvodce žáci zhlédnou krátké video k životu Jana Husa a dostanou k němu pracovní list od skvělé Kláry Smolíkové, autorky skvělých knih pro děti.

Protože jsem "líná huba, holé neštěstí", zjistila jsem na workshopu, že mi Klára S. listy na vyžádání e-mailem pošle. S jejím velmi laskavým svolením nyní některé z listů, které se k tématu hodí, zpřístupním zde na blogu.

Z jedné strany nakopíruji list Jak se asi tvářil Mistr Jan Hus. List je ke stažení zde. (Jak jsme se dozvěděli na workshopu my, didaktikou výtvarné výchovy netknutí, starším žákům se mnohem lépe tvoří do již částečně hotového obrazu.)

Z druhé strany vytisknu druhou část listu Podivuhodné cesty Jana z Husince, ke stažení zde. To je určené spíše pro rychlejší žáky, když jim zbývá čas.

Pokud by někdo chtěl, lze do předchozích činností kamkoliv vklínit i list s přiřazením patřičných středověkých pokrývek hlavy ke stažení zde, online tady

4) HUSITÉ

Práce s komiksem ještě zdaleka nekončí. Aby se žáci zorientovali v časové ose hlavních událostí husitských válek, využívám i Obrázky z českých dějin a pověstí. (Inspirace pochází od Lenky Pobudové).

Vybrala jsem stránky 72-73, 74-75, 78-79 a 82-83. Abyste nemuseli z knihy skenovat, můžete si je stáhnout zde. Vytiskněte dvě stránky na jednu - celou stránku zalaminujte. Zachovejte komiksové stripy a vystříhejte jen texty. Vypadá to pak nějak takto:

Je to samozřejmě trochu piplačka, žáci pracují ve trojicích či dvojicích. Každý dostane pracovní list. Na jeho první straně jsou otázky (až od strany 74-75 a dál) a na druhé pak otázky k práci v další hodině.

Mějte po ruce připravené správné řešení.

Mívám v záloze také několik tabletů pro rychlejší skupinky, ti po dokončení komiksového puzzle hrají hry ve wordwall inspirované opět pracovními listy Kláry S.

Pokud nechcete šílet se stříháním tak velkého množství komiksů (či-li pro ty z vás, kteří máte větší třídy), můžete ještě využít pro některé skupinky fiktivní rozhovor s Janem Žižkou z Časostroje (12/2011) ke stažení zde. Nebo nějak zkombinovat i online verzi téhož, kterou najdete zde:

Co se týče informací v Obrázcích z českých dějin, nenechte se odradit zobrazením některých historek, které se ve skutečnosti staly jinak. Např. bitva u Sudoměře a pohádkové šátky. Naopak to využijte jako příležitost. Může se stát, že se žáci sami nad tímto "faktem" pozastaví, můžete je seznámit s průběhem bitvy tak, jak se pravděpodobně skutečně stala (vypuštěný rybník a znalost krajiny na straně husitů versus početní převaha a přehnané sebevědomí katolických rytířů)...

Materiály, které se sem nevešly, najdete v rozcestníku.

Další příspěvek, který dozrál na změnu! V tématu národního obrození vidím pro rozvíjení různých metodických přístupů ještě poměrně velký prostor... Osobně vnímám toto období jako zajímavé, plné změn a pohnutých osobních osudů. Téma jde často do groteskních nadsázek, s kterými se dá krásně pracovat. Doporučení: Domluvte se s češtinářem/kou, ať to neberete dvakrát... 1) EVOKACE Začínáme brainstormingem a otázkami Co dělá národ národem? Podle čeho poznáte, že někdo patří do jednoho národa? většinou se ve třídě dojde k následujícím poznatkům - stejný jazyk, společná historie, společné území, stejné zvyky... Dále se ptám Kolik národů žilo v Habsburské monarchii na přelomu 18./19. století? K tomu žákům promítnu mapu z Českého historického atlasu. Tento úvod by neměl zabrat více než 10 minut. Žáci si pak zapíší do sešitu 4 jména a pod každým vynechají 1-2 řádky, jsou to: Josef Dobrovský, Josef Jungmann, František Palacký a Václav Hanka. V PC-učebně si zahrají hru vytvořenou v Genially

Jak už to tak bývá, po čase praktikování zveřejněného nápadu ve výuce je čas příspěvek trochu obměnit. Ve výuce ráda používám videa a dokumenty. Děti to baví a hodně si z toho pamatují. Samozřejmě je nutné vymyslet k videím nějakou aktivitu. Ideálně smysluplnou, která povede k cíli hodiny. V případě předložené metodiky bych ideálně viděla cíle 2: JAK SE PŘÍBĚHY Z ŘECKÉ MYTOLOGIE PROMÍTAJÍ DO SOUČASNOSTI (V JAZYCE ČI KONKRÉTNÍCH MÍSTECH, KTERÁ SE DOCHOVALA DODNES)? JACÍ BYLI ŘEČTÍ BOHOVÉ? CHTĚL/A BYCH VĚŘIT V TAKOVÉ BOŽSTVO? Je to myslím trochu lepší cíl, než "Žáci se seznámí s řeckou mytologií." (Což v podstatě skýtal původní příspěvek). Pokud to dokážete lépe formulovat, do komentářů s tím... Nějaká stručná metodika do kapsy pro práci s videy by byla potřeba jako sůl - každý k tomu přistupuje jinak a možností je spousta. Asi nejhorší verze, a teď budu střílet do vlastních řad, je doplňovací pracovní list. Vím, že jich v sekci videa pár najdete a sama to vnímám jako takovou

V dnešním příspěvku vám představím své nápady, které používám při výuce období římského císařství. Téma kompletuji na základě zpětné vazby, kterou mi poskytujete nejen v komentářích, ale i mailem a věřte, že mne vždy moc potěší. Při probírání toho, co k římskému císařství mám, jsem si uvědomila, že k tomuto období jsem různé nápady sbírala delší dobu možná i proto, že se probírá koncem roku a to už bývám, stejně jako vy, dost unavená. Pořád si myslím, že bych některé části mohla více vychytat, ale třeba se objeví nějaké vaše tipy a vylepšení v komentářích níže. 1. Gaius Julius Caesar S nikým jiným než s Julkem se do období římského císařství ani nedá vstoupit. A protože této hodině většinou předchází badatelská hodina s bitvou u Zamy a běhací aktivita ke krizi římské republiky , nechávám žáky trochu vydechnout s jednoduchým pracovním listem a krátkým videem. Pustíme si na začátku hodiny kratičkou část videa (0:50-1:51), kde žáci sledují zvětšování římské říše. K dispozici mají praco

# data[].attributes.attachment_link.description
Už jste si asi všimli, že občas původní příspěvky upravuji (poznáte podle verze v nadpisu). Husité už to vážně potřebují, pracuji nyní s tém...

# data[].attributes.attachment_link.title
Jan Hus pracovni list pro zaky uroven B (1)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Podivuhodná cesta Mistra Jana Husa

START

Ve 14. století došlo k tzv. krizi středověku, běžného člověka trápilo spousta nejistot - ty ale klikni na to, co ho určitě NETRÁPILO!

Posouvej světlo, a zjistíš víc

stoletá válka

morové epidemie

tři papežové zároveň

úroveň veřejných WC

měnová nestabilita

narušování tradičního feudalismu

Bohužel...

Kdepak, tohle bylo ve 14. století běžné...

ZKUS TO ZNOVU

Spoj k sobě správně pojem a vysvětlení, čísla, kterých se čáry nedotknou, tvoří čtyřmístný kód, který tě pustí dál...

desátekkoncilpokáníodpustekrozhřešeníschizmavysvětit

poplatek, který odváděli obyčejní lidé církvi

svěření duchovní pravomoci knězi/vysvěcení nového kostela

udělení odpuštění hříchů

způsob, jak odčinit hřích (kát se=litovat)

rozdělení, rozštěpení (buď církve, nebo papežského úřadu 2 lidi)

prominutí trestu za hřích - kupoval se

církevní sněm

123456789

dál

Na jednom obrázku vidíš svatováclavskou kapli, která sloužila ke slavnostním náboženským ceremoniím, na jednom zase betlémskou kapli, kde od roku 1402 kázal Jan Hus obyčejnému lidu. Poznáš, ve které kázal Jan Hus?

Podívej se na tu výzdobu, tam by obyčejné lidi jen tak nevpustili...

Na mladé české Univerzitě Karlově byla složitá situace - učili zde Mistři různých národností, jak bylo zvykem. Král Václav IV. potřeboval politickou podporu univerzity, kterou mu ale zaručovali jen Češi, proto je podpořil 1409 tzv. Dekretem kutnohorským, který upravoval rozložení hlasů při rozhodování na univerzitě ve prospěch Čechů.Dole vidíš 2 grafy - jeden vyjadřuje poměr volebních hlasů před rokem 1409 a jeden po roce 1409. Klikni na ten, který nově zvýhodňoval Čechy.

Kdepak, tady vidíš pouze 1 český hlas a 3 hlasy "cizí"..

Poté, co německé univerzitní národy ztratily právní většinu na Karlově univerzitě, rozhodli se němečtí profesoři i studenti na protest proti královskému rozhodnutí odejít. Nikdo je nevyháněl, bohužel jejich odchodem pražské učení vysoké přestalo hrát roli velké říšské univerzity a stalo se postupně národní institucí...

Jan Hus měl na otázku národnosti tento názor:Více miluji dobrého Němce než špatného Čecha, i kdyby to byl můj bratr. Kněžie dobří Engliši jsú mi milejší než nestateční kněžie čeští a Němec dobrý milejší než bratr zlý.

PRAVDA

LEŽ

VSTOUPIT

PRAVDA

LEŽ

Zkus to znovu.

Hus tedy více oceňuje dobré mravy a vlastnosti, než to, že je někdo české národnosti.

NEVÍM

PRAVDA

Zkus to znovu.

LEŽ

Jedinou výjimku v tomto názoru Hus učiní, když jde o rodinu, třeba vlastního bratra.

NEVÍM

PRAVDA

LEŽ

Zkus to znovu.

Hus nadřazuje mravní princip nad princip národnostní.

NEVÍM

start

Kvíz

Jestli jsi nedokoukal/a to video, raději se vrať...

KVÍZ

OTÁZKA 1/7

Uměl Jan Hus dobře lézt na stromy?

určitě

možná

spíš ne

Kdepak, zkus to znovu..

Kdepak, zkus to znovu...

DALŠÍ

KVÍZ

OTÁZKA 2/7

Jaký první titul při svých studiích musel Jan Hus získat?

Mistr

bakalář

kněz

To by bylo rychlé..

No, kdyby to tak šlo, tak by se mu to určitě líbilo..

DALŠÍ

KVÍZ

OTÁZKA 3/7

Jan Hus se inspiroval v díle jiného kazatele, který byl ovšem církví považován za kacíře a jeho knihy se pálily. Jak se tento anglický učenec jmenoval?

Jeroným Pražský

Mistr Křišťan z Prachatic

Jan Viklef

To byl ovšem Husův dobrý přítel.

To byl Husův přítel a učitel.

DALŠÍ

KVÍZ

OTÁZKA 4/7

Jan Hus v Betlémské kapli kázal pro církev nebezpečnou myšlenku - která to byla?

Že pokud je biskup či papež špatný, nemusí ho lidé poslouchat.

Že lidé nemusí poslouchat krále ani šlechtice.

Že by lidé měli poslouchat jen Jana Husa.

Hus byl odvážný, ale tohle by bylo trochu moc..

Asi bys měl/a mrknout ještě na to video...

DALŠÍ

KVÍZ

OTÁZKA 5/7

Na Jana Husa byla uvalena klatba a na Prahu interdikt, dokud v ní Jan setrvával. Co to znamenalo?

Nikdo mu neposkytl jídlo.

Nikdo mu neposkytl pomoc.

Dokud byl v Praze, nesměly se konat žádné církevní obřady.

Bylo to hrozné, ale tak moc ne..

Kdepak, zkus to zas.

DALŠÍ

KVÍZ

OTÁZKA 6/7

Jan Hus musel odejít, schoval se tedy u Tábora a psal a psal. Jak se jmenoval ten hrad?

Kozí hrádek

Husí hrádek

Bobří hrádek

No, rozhodně by se to lépe pamatovalo, ale ne..

Raději to zkus znovu...

DALŠÍ

KVÍZ

OTÁZKA 7/7

Jan Hus se přes mnohá varování vydal na církevní koncil v Kostnici, aby se hájil. Jak se jmenoval císař, který mu zaručoval bezpečný návrat?

Václav IV.

Karel IV.

Zikmund Lucemburský

To byl sice český král, ale císařem byl jeho šikovnější bratr.

Bohužel byl císař Karel již dávno na pravdě boží.

DALŠÍ

VYBER SPRÁVNÝ OBRÁZEKpopisující zlořády církve...

start

Na jednom z těchto dobových obrázků je vyobrazena nestvůrná šelma, která třímá ve svých pařátech církevní představitele. Který obrázek to je?

jop!

Najdi obrázek, na kterém papež s ďábelskými pařáty rozdává nevěstkám zlato a drahokamy.

BEZVA!

a NYNÍ TI, CO CHTĚLI CÍRKEV NAPRAVIT. jAN HUS A JAN ŽIŽKA... NA KTERÉM OBRÁZKU JE VYOBRAZEN MISTR JAN HUS?

ne e...

ZKUS TO ZNOVU

Skvělá práce!

Na obrázku vidíš Jeronýma Pražského, filozofa a dobrého přítele Jana Husa, který byl jak kacíř upálen v Kostnici o rok později - 1416.

Ofoť obrazovku a přilož ji k úkolu.

# data[].attributes.headline
Jan Lucemburský - četba - knížka ve školní knihovně 

# data[].attributes.subject
Jan Lucemburský - četba - knížka ve školní knihovně 

# data[].attributes.body
Z dodaných zdrojů zjistit co nejvíce informací v daných oblastech života posledních Přemyslovců. Skupinová práce. Zdroje : Výlet dětí do staletí, časostroj + texty z taktik učebnice str.

# data[].attributes.attachment_link.description
Amaze your students with smarter worksheets. Wizer.me is a platform where teachers build beautiful, engaging online worksheets.

# data[].attributes.attachment_link.description
Amaze your students with smarter worksheets. Wizer.me is a platform where teachers build beautiful, engaging online worksheets!

# data[].attributes.headline
Instagramové profily a tweety - ve skupinách, tisk na A3

# data[].attributes.subject
Instagramové profily a tweety - ve skupinách, tisk na A3

# data[].attributes.headline
Texty - taktik učebnice str. 42-47, kniha Panovníci českých zemí (má Jitka Papoušková) a fiktivní rozhovory z časostroje

# data[].attributes.subject
Texty - taktik učebnice str. 42-47, kniha Panovníci českých zemí (má Jitka Papoušková) a fiktivní rozhovory z časostroje

# data[].attributes.attachment_link.title
úvod do středověku, první středověké státy, Vikingové

# data[].attributes.attachment_link.description
Engage and assess your students in every lesson!

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Wordwall - Tvořte své lekce lépe a rychleji

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Mojmír I.: , vyhnání nitranského knížete Pribiny, první historicky známý kníže , Rastislav: , požádal o pomoc byzantského císaře, příchod Konstantina a Metoděje, Svatopluk : , největší územní rozmach říše, vydal Frankům vlastního otce , Mojmír II. : , nájezdy kočovných Maďarů , zemřel na bitevním poli v roce 906,

Výsledková tabule/Žebříček

# data[].attributes.attachment_link.description
Mojmír I.: , vyhnání nitranského knížete Pribiny, první historicky známý kníže , Rastislav: , požádal o pomoc byzantského císaře, příchod Konstantina a Metoděje, Svatopluk : , největší územní rozmach říše, vydal Frankům vlastního otce , Mojmír II.

# data[].attributes.headline
Skupinovka - rozstříhaný komiks ve skupině ho dávají dohromady 

# data[].attributes.subject
Skupinovka - rozstříhaný komiks ve skupině ho dávají dohromady 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ačkoliv se nejedná o nový příspěvek, přeci jen své nápady opakovaně používám a mám možnost je vylepšovat. To se doufám stalo i s touto metodikou - původní verzi žáci často spíš přetrpěli.

Techniku skládankového čtení, která se učí při kurzech rozvíjení čtenářské gramotnosti, mám ráda. Ale také je pro žáky dost náročná, protože musí zapojit paměť a trochu se snažit. Oblíbila jsem si ji především pro témata, která nejsou příběhově příliš nosná a sama o sobě nepůsobí na žáky tak přitažlivě. (Jak by působila, kdybychom se v nich mohli ponimrat do větší hloubky.)

Že se dá princip různě obměňovat už víte z jiných příspěvků, dá se také celkem snadno vytvořit. V tomto případě jsem ještě využila principu tzv. čtecích her, které se někdy používají při výuce cizích jazyků.
Kartičky z minulé verze jsem zjednodušila a upravila (na základě několikerého čtení ve třídě). Kromě základních informací o Franské říši mi jde v této aktivitě především o vysvětlení vzniku feudální středověké společnosti.
Nová a vyzkoušená metodika je:

1. Vytiskněte si kartičky se čtecí hrou zde (pokud vás bude aktivita bavit, ideálně opět zalaminujte).

2. Rozdělte třídu na 4 skupiny a postupně jim rozdejte karty tak, aby se ve čtení pravidelně střídaly. Každá skupina má 4 karty. A vy to můžete použít v různě velkých třídách...

3. Skupiny soupeří proti sobě navzájem. Vždy jeden ze skupiny přečte kartu (lépe dvakrát a pomalu) a ostatní ze skupiny vlastními slovy interpretují to nejdůležitější. Zbylé tři skupiny hlasují (každá má jeden společný hlas), jestli se to dané skupině povedlo. (Píšete čárky na tabuli.) Motivujte žáky k zodpovědné reflexi, ať se navzájem nemstí.

4. Pokud je třída šikovná, zvládnete zařadit kontrolní ověření na závěr hodiny, pokud ne, nevadí, dejte ho na začátek příští.

Hra Ukaž, co víš z původního příspěvku je sice hezká, leč neefektivní. A ještě se nedá hrát ve větším množství žáků.

Na letošní Letní dílně ÚSTR se mi líbilo zapojení testu Kahoot, který jsme hráli v auditoriu všichni najednou přes své telefony při úvodní přednášce. Žáky to také bavilo, motivovalo a překvapivě si dost pamatovali.

Kahoot k této čtecí hře naleznete zde.

Žáci se přihlašovali přes své telefony - mohli i ve skupině, pokud někdo neměl zařízení u sebe. Hodina to byla bouřlivá jako při hokejovém utkání...
Tato verze byla vyzkoušena a testována v mé nejnáročnější třídě (z hlediska jejich nároků na výkony učitele a nutnosti je zaujmout...) Ve zbylém čase druhé hodiny jsem zařadila samostatnou práci s pracovními listy k uspořádání středověké společnosti. Hezky zpracované je má Taktik pro 7. třídu.

# data[].attributes.attachment_link.title
Franská říše s pomocí skládankového čtení verze 2.0

# data[].attributes.attachment_link.description
Ačkoliv se nejedná o nový příspěvek, přeci jen své nápady opakovaně používám a mám možnost je vylepšovat. To se doufám stalo i s touto metod...

# data[].attributes.body
Text - učebnice str. 14 - Nová škola, str. 32,33 taktik + časostroj