# data[].attributes.location_name
Vaivara Sinimägede muuseum, Roheline, Sinimäe, Ida-Viru County

# data[].attributes.headline
Vaivara Sinimägede muuseum, Roheline, Sinimäe, Ida-Viru County

# data[].attributes.subject
Vaivara Sinimägede muuseum, Roheline, Sinimäe, Ida-Viru County

# data[].attributes.body
Vaivara Sinimäed koosnevad kolmest omavahel liitunud Ida-Läänesuunalise orientatsiooniga vallseljakust. Nende kogupikkus on 3,4 km, põhjajalami kõrgus 35 m. Läänest vaadatuna on mägede absoluutkõrgusteks: Tornimägi 69,9m
Põrguhauamägi 82,3m ja Pargimägi 84,6m.
Need mäed said kuulsaks Teise maailmasõja ajal toimunud lahingute tõttu ning on tänaseks muutunud oluliseks mälestuspaigaks ja turismiatraktsiooniks. Vaivara Sinimäed on sügavalt seotud Eesti ajaloo ja sõjategevusega ning kandnud olulist rolli nii sõdurite kangelaslikkuse kui ka tragöödia tunnistajana.
Tänasel päeval on Vaivara Sinimäed muutunud mälestuspaigaks, kus inimesed saavad austada sõjaohvreid ja õppida ajaloost. Piirkonnas asub Vaivara Sinimägede Muuseum-Külastuskeskus, mis tutvustab lahingute ajalugu, näitab relvi, sõjavarustust ja fotosid. Muuseumis saab külastaja teada, kuidas lahingud toimusid ning millist mõju need avaldasid Eesti ja sõja kulgemisele üldiselt.

Vaivara Sinimäed on ka oluline koht mälestusürituste ja mälestustseremooniate jaoks. Igal aastal toimuvad seal lahingutes langenute mälestusteenistused ning külastajad saavad austada neid, kes andsid oma elu vabaduse nimel. Sõjaajaloolased, õpilasrühmad ja turistid külastavad seda paika, et saada paremat arusaamist Teise maailmasõja ajaloost ning tunnustada sõdurite vaprust ja ohvreid. See on koht, mida mina (Lizette) tutvustaksin, sest see on oluline paik Eesti ajaloo tutvustamiseks, loodus on ilus ja muuseumi kaudu saaks ka palju teadmisi juurde.

# data[].attributes.location_name
Palermo mets P1, Rakvere, 44306 Lääne-Viru maakond, Estonia

# data[].attributes.headline
Palermo mets P1, Rakvere, 44306 Lääne-Viru maakond, Estonia

# data[].attributes.subject
Palermo mets P1, Rakvere, 44306 Lääne-Viru maakond, Estonia

# data[].attributes.body
Üks paik, kus olen näinud kliimamuutusi on mu kodulinnas asuv Palermo mets. See on mets pika ajalooga ja see on tuntud sportimisvõimaluste poolest. Metsal on 2km ja 3km rajad ja välijõusaal. Mets on iseenesest väga ilus kuid aastatega on kliima ja inimesed selle iluga oma töö teinud. Tänu põudadele on suviti metsas kaunis rohelus kadunud, mida mäletan metsal lapsepõlves olevat. Samuti on ka inimesed metsa reostusega ja ATV-dega sõitmisega rikkunud.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Vallimägi, Vallimäe tee, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Rakvere Vallimägi, Vallimäe tee, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Rakvere Vallimägi, Vallimäe tee, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Rakvere jaoks kultuurisündmustest on väga olulised igasugused kontserdid. Kõige menukamad ja populaarsemad kontserdid toimuvad ikka Rakvere Vabaõhulaval. Igal suvel toimub siin mitmeid suuri kontserdeid, mis toob mitmeid tuhandeid inimesi kokku aega veetma, muusikat ja muud toredat nautima. Minu (Lizette) jaoks on need kontserdid tähtsad, sest see teeb suvevaheajad lõbusaks ja toob sõpradega kokku. Ja alati on hea nautida muusikat, mis meeldib.

# data[].attributes.location_name
Rakvere linnavalitsus, Lai, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Üheks kõige olulisemaks kultuurisündmuseks Rakveres on minu (Lizette) jaoks Sumedate Suveõhtute Festival. See on mõnusaim vabaõhikino, mis sisustab filmisõprade suveõhtud meeldiva seltskonna ja meeldejääva kinoelamusega. See on tasuta ja igas vanuses inimestele sobilik. Toimub iga aasta juuni alguses Rakvere Keskväljakul.
Käisin seal esimest korda kaks aastat tagasi ja peale seda olen selle sündmuse suur austaja. See on väga unikaalne ja tore ettevõtmine ja lähen ka see aasta kindlasti.

# data[].attributes.body
Rakvere tammik on Rakvere Vallimäel ühes otsas asuv tammik. Tammiku kaitseks on moodustatud  Rakvere Tammiku maastikukaitseala. Rakvere tammikusse jäävad mälestusmärgid "Okaskroon" ja Saksasõjaväe kalmistu. Aastatega on Tammik muutunud vähem rohelisemaks, puid on rohkem langenud. Kuna ma(Anna) käin tihti Tammikus jooksmas, siis olen märganud erinevaid muutusi. Lisaks loodusele on ka inimesed palju tööd seal teind, ühed, kes viskavad prügi maha ja teised, kes seda korjavad.

# data[].attributes.body
Rakvere Rahvaaed on väike park Rakvere Teatris kõrval. Rahvaaias kasvab mitmeid taimi, eriti kevaditi on seal väga väga ilus, sest muru on ketud kõik siniliilatega, justkui sinine vaip oleks peale tõmmatud. Pargis on  ka mõned tiigid, mis on kõik ühendatud jõega.
Kliimamuutuse kohta. Kuna suved on viimastel aastatel kuidagi eriti palavad olnud, siis on ka need samad tiigid kokku kuivanud, ühel aastal oligi nii, et üks tiikidest oli ära kuivanud, aga kevadel, kui lumi sulab on vastupidi. Pargis kõik on üleujutatud.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Teater, Fr. R. Kreutzwaldi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Rakvere Teater, Fr. R. Kreutzwaldi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Rakvere Teater, Fr. R. Kreutzwaldi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Rakvere Teatris olen saanud(Anna) mitmeid kultuuri elamusi. Kontserditest-lavastusteni. Teatris mängib alati erineavid huvitavaid lavastusi ja vahet vahel ka kontserdeid, näiteks balleti kontserdeid ja teisi tantsulisi. Kultuurinädala raames, mis toimub tavaliselt sügiseti toimub mitmeid erinevaid lavastusi, mis tulevad teisest linnadest ja teatritest. Olen saanud seal mõnusaid kultuurielamusi kultuurinädalal toimuva balletiõhtuga, kus esineb Rakvere Tantsuteater. Teater on kõikidele kultuuri armastajatele väga tähtis.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Gümnaasiumi peahoone, Vabaduse, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Rakvere Gümnaasiumi peahoone, Vabaduse, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Rakvere Gümnaasiumi peahoone, Vabaduse, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Rakvere Gümnaasiumi Filmifestival, lühendina RGFF on olnud läbi aastate Rakvere Gümnaasiumi traditsioon. Iga aasta veebruaris korraldati Rakvere Gümnaasiumis festival, kust võtsid osa erinevad inimesed erinevatest linnadest. Filmifestivalill oli kaks kategooriat: laste kategooria ja vanemate kategooria.
Kuna mina isa (Anna) käisin Rakvere Gümnaasiumis, siis mulle meeldis alati käia finaalidel, iga aasta oli mingi teema ja oli lahe jälgida kõike seda. Kahjuks pidi festival lõpetama oma tegutsemise Riigigümnaasiumi rajamise tõttu ning RG ümbernimetamise tõttu.

# data[].attributes.body
Mina (Anna) kuulun oma perekonda. Meie elame ema, isa, venna, koera ja kassigan pildil olevas majas, natuke eemal linnast. Kodus on alati mõnus ja hubane ja kõik külalised on tere tulnud. Kuna meil on suur hoov, siis tavaliselt on kõik sünnipäevad ja muud tähtpäevad peedetud meie kodus lõbusasti. Meil on ka lisaks sväga suur perekond, nii et suur hoov tulrb kasuks.

# data[].attributes.body
Mina olen pärit Rakverest. Olen siin sündinud ja terve oma elu elanud. Kuna Rakvere kohta on palju erinevaid punke samuti märgitud, siis mul pole otseselt midagi juurde öelda. Rakvere elanike arv 2021. aastal oli 15 300 inimest, pindala on 10,48 ruutkilomeetrit. Rakveres on mitmeid koole ja lasteaedu. Linnas on ka enda teater ja kino.

# data[].attributes.body
Kuna minu mõlemad vanemad on tegelikult Venemaalt pärit, aga meie peame tegema Lääne- Virumaa kohta, siis õnneks on neil sellega seos. Mu vanemad alustasid koos elamist väikses alevikus nimega Vinni.
2021. aastal oli Vinni valla elanike arv 4100. Vinni kõrval asub Pjausti ning nende vahel on rajatud kool, mis kannab nime Vinni-Pajusti Gümnaasium. Seal koolis on 1. - 12. klass ning iga aasta on sel koolil olnud väga head õpitulemused.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Eragümnaasium, Tööstuse, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Rakvere Eragümnaasium, Tööstuse, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Rakvere Eragümnaasium, Tööstuse, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Kuna minu(Anna) trennid toimuvad Rkavere Eragümnaasiumi saalis, siis kuulun sinna kogukonda. Rakvere Eragümaanisum on erakool, kus on 1.- 12. klass. Kool ehitati aastatel 1937-1938. Koolis tegutsebki see sama Kaurikooli balletistuudio, kus ma käin ning Kaurikooli huvikool.

# data[].attributes.location_name
Kirsipuu, Tapa, Lääne-Viru County, Estonia

# data[].attributes.headline
Kirsipuu, Tapa, Lääne-Viru County, Estonia

# data[].attributes.subject
Kirsipuu, Tapa, Lääne-Viru County, Estonia

# data[].attributes.body
Peebumäe on koht, mis jääb Tapa linna ja Rakvere linna tee vahele. Sinna ehitasid mu vanavanemad endale maja nagu paljudesse teistesse kohtadessegi. Mu isa ja ta vendade lapsepõlv möödus just seal. Mälestuseks olid nad istutanud ka mitmeid puid, mida praegu saame me neid vaadates nende noorust meenutamas käia.

# data[].attributes.body
Sagadi mõis on ajalooline mõis Lääne-Virumaal Eestis. Mõis asub Sagadi külas Lahemaa rahvuspargi territooriumil ja on üks paremini säilinud Eesti mõisaid.
Sagadi mõis on rajatud 15. sajandil ning sellel on rikkalik ajalugu. Mõisa omanikud on ajaloos olnud väga erinevad, alates Põhja-Saksa ordu rüütelkonnast kuni Venemaa keisririigi kõrge aadlini välja. Mõisas on toimunud mitmeid olulisi sündmusi, näiteks koolide asutamine ja kirikute ehitamine. Sagadi mõis on olnud oluline kultuurikeskus, kus on korraldatud palju kultuuriüritusi, sh kontserte ja näitusi. Mõisas asub ka Sagadi metsamuuseum, mis tutvustab Eesti metsanduse ajalugu ja tänapäeva. Lisaks on mõisa ümbruskond populaarne matkamis- ja puhkamiskoht. Sagadi mõisuga on seotud ka mitmed tähtsad isikud. Näiteks oli mõisaomanik Kustav von Essen üks Eesti esimesi metsandus- ja looduskaitseaktiviste ning tema eestvedamisel rajati Sagadi ümbrusse üks esimesi metsakaitsealasid Eestis.
Meile on see tähtis, sest oleme mitmeid kordi külastanud Sagadi mõisa ning seal on tore ja mõnus veeta aeag perega.

# data[].attributes.location_name
Haljala Püha Mauritiuse kirik, Haljala, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Haljala Püha Mauritiuse kirik, Haljala, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Haljala Püha Mauritiuse kirik, Haljala, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Haljala kirik on üks Eesti vanimaid ja unikaalsemaid kirikuid, mille ajalugu ulatub tagasi 13. sajandisse. Algul oli kirik puust ja see põles maha 16. sajandi alguses. Praegune kirik, mis on ehitatud 17. sajandil, on ehitatud barokkstiilis.
Kiriku tornis on viirastus, mis on üks väheseid selliseid Eestis.
Kirik on olnud läbi aegade oluline usuline ja kultuuriline keskus ning koht, kus on toimunud mitmed tähtsad sündmused. Näiteks toimus kirikus 1919. aastal Eesti Vabariigi esimese põhiseaduse väljakuulutamine ning 1991. aastal taastati seal Eesti Vabariigi iseseisvus. Tähtsad isikud, kes on seotud Haljala kirikuga, on paljud. Üks tuntumaid on kindlasti helilooja Rudolf Tobias, kes oli kiriku organist ja kellele on pühendatud ka üks kirikus asuvatest mälestusplaatidest. Kirik on oluline nii kohalikule kogukonnale kui ka kogu Eesti rahvale ning selle kultuuriline tähtsus jääb oluliseks ka tulevikus.

# data[].attributes.body
Haljala on ajalooline asula Lääne-Virumaal. Asula on tuntud oma ajaloo, kultuuri ja arhitektuuri poolest.
Haljala ajalugu ulatub tagasi keskajale, mil asula oli üks Läänemaa suuremaid keskusi. 13. sajandil rajati sinna ka esimene kirik, millest on tänaseks jäänud alles ainult varemed. Haljala on olnud oluline asula ka Eesti ajaloos. Näiteks 1919. aastal toimus Haljalas Eesti Vabariigi esimese põhiseaduse väljakuulutamine. Tähtsaid isikuid, kes on seotud Haljalaga, on palju. Üks tuntumaid on kindlasti kirjanik Eduard Vilde, kes on sündinud Haljala lähedal. '
Mulle on tähtis(Anna), sest minu maakodu asub seal ja paljud suved seal veetnud.

# data[].attributes.location_name
Haljala Rahvamaja, Tallinna mnt, Haljala, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Haljala Rahvamaja, Tallinna mnt, Haljala, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Haljala Rahvamaja, Tallinna mnt, Haljala, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Haljala Rahvamaja on üks olulisemaid kultuuriasutusi Lääne-Virumaal, mis on andnud aastate jooksul palju panust kohaliku kultuuri- ja hariduselu edendamisse. Rahvamaja asutati 1910. aastal.
Haljala Rahvamaja on olnud kohaliku kultuuriloo väga tähtis osa, sest see on olnud kohaks, kus on korraldatud erinevaid üritusi ja etendusi. Lisaks on rahvamaja olnud oluline kohtumispaik kohalikele inimestele, kes on tulnud siia erinevate kultuurisündmuste, seminaride ja loengute raames. Rahvamaja on aidanud kaasa kohaliku kultuuripärandi edendamisele, andes võimaluse tutvustada ja säilitada kohalikke traditsioone ja kombeid. Haljala Rahvamaja ajaloos on olnud palju tähtsaid isikuid, kes on andnud panuse selle edendamisse ja arendamisse. Üks neist inimestest on kindlasti rahvamaja esimene juhataja, koolmeister Jaan Barenson, kes aitas kaasa rahvamaja loomisele ja kes juhatas seda aastatel 1910-1938.
Rahvamaja roll kohaliku kultuuripärandi säilitamisel ja edendamisel on olnud hindamatu ning see jätkab oma tegevust ka tänapäeval, kus korraldatakse erinevaid kultuurisündmusi, etendusi, kontserte ja näitusi

# data[].attributes.location_name
Oandu looduskeskus, Oandu, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Oandu looduskeskus, Oandu, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Oandu looduskeskus, Oandu, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Oandu looduskeskus on Eestis asuv keskus, mis asub Lahemaa Rahvuspargis, Oandu külas. See keskus on populaarne turismiobjekt, kus saab tutvuda Eesti loodusega ja õppida selle kohta rohkem
Oandu looduskeskuse ajalugu ulatub tagasi 1939. aastasse, mil sinna rajati metsanduse hariduskeskus. See oli tol ajal üks kaasaegsemaid keskusi Euroopas, kus õpetati metsanduse teooriat ja praktikat.
Oandu looduskeskuse kultuuripärand on seotud eelkõige Lahemaa Rahvuspargiga
Oandu looduskeskus on tänapäeval üks tuntumaid loodushariduskeskusi Eestis ning selle eesmärk on jätkuvalt jagada teadmisi ja kogemusi Eesti looduse ja kultuuri kohta, et aidata kaasa nende säilimisele ja edasisele uurimisele. See aitab kaasa Eesti looduse ja kultuuri paremale mõistmisele ning aitab kaasa nende säilimisele ja edasisele uurimisele.
See on meile oluline, sest oleme käinud mitmetel eksursioonidel seal ja meie arvame, et koht on külastamist väärt.

# data[].attributes.location_name
Viitna Pikkjärv, Viitna, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Viitna Pikkjärv, Viitna, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Viitna Pikkjärv, Viitna, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Viitna Pikkjärv asub Lääne-Virumaal Kadrina vallas Viitna külas. Järve suurim sügavus on 6,2 meetrit.
Järve taimestik on liikide arvu poolest keskmine. Kaladest leidub ahvenat, haugi, korke ja lutsu. Kalapüük on keelatud.
Järve ühel pool on väike rand, kus nimesed saavad käia ujumas.
Järv ongi tuntud selle poolest, et seal saabki käia ujumas ja aega veetmas sõprade ja perega.
Lisaks leidub metsaradu, kus saab jalutada ja veeta aega sõprade ning perega.
Meile on Viitna järv oluline, sest oleme käinud seal sõprade ning perega suviti ujumas ja aega veetmas.

# data[].attributes.location_name
Vihula Manor Country Club & Spa, Vihula, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Vihula mõisa on esmamainitud 1501. aastal, mil see kuulus Lodede aadlisuguvõsale.
Vihula mõis ei ole lihtsalt ilus koht, kus saab jalutada perega ja vaadata mõisa ümbrust ning piiluda ka mõisa sisse. Vihula mõisas on ka ujula- ja saunakeskus, kus saab mõnusasti lõõgastuda.
Vihula mõisas on toimunud erinevaid üritusi, nagu pulmad, sünnipäevad jne.
Liaks filmiti eelmise aasta suvel seal mõisas Brigite Susanne Hundi saadet "Vallaline kaunitar".
Meile on Vihula mõis oluline selle poolest, et seal saab käia ja veeta aega koos pere või sõpradega. Eriti suviti on seal mõnus käia.

# data[].attributes.body
Äntu Sinijärv on järv Eestis Lääne-Viru maakonnas Väike- Maarja vallas. See asub Äntu küla lähedal ning on üks kaunimaid järvi Eesti põhjarannikul.
Äntu Sinijärv on ka Eesti kõige selgema veega järv. Sinijärve keskel asub saar, mida nimetatakse Leesi saareks. Saar on populaarne koht, kus saab nautida kaunist loodust ja vaateid järvele.
Meie jaoks on järv tähtis, sest järve ümbruses on matkarajad ja puhkealad, mis pakuvad võimalust nautida loodust ning teha matku, piknike või lihtsalt oma sõpradega aega viita. Samuti on Sinijärv populaarne ka kalameeste seas, kuna seal kasvab rohkelt erinevaid kalaliike.

# data[].attributes.body
Palmse mõis on ajalooline mõis, mis asub Lääne-Viru maakonnas, Haljala vallas. Mõis on rajatud juba 15. sajandil ja selle ajalugu on seotud mitme kuulsa aadlisuguvõsaga. Mõisa peahoone, mis on ehitatud 18. sajandil, on üks paremini säilinud barokkstiilis mõisahooneid Eestis, mis annab hea ülevaate selle aja ehitusstiilist ja arhitektuurist. Samuti on Palmse mõis üks kõige põhjalikumalt restaureeritud mõisaansambleid Eestis. Lisaks on Palmse mõis tähtis turismiobjekt, mis on atraktiivne nii kohalikele kui ka välismaalastele. Samuti on mõis meile oluline, sest oleme mitmeid kordi seal käinud eksukrsioonidel.

# data[].attributes.location_name
Toolse ordulinnus, Toolse, Lääne-Viru County, Estonia

# data[].attributes.headline
Toolse ordulinnus, Toolse, Lääne-Viru County, Estonia

# data[].attributes.subject
Toolse ordulinnus, Toolse, Lääne-Viru County, Estonia

# data[].attributes.body
Toolse Ordulinnus on Eesti põhjapoolseim ja noorim keskaegne kindlus. Toorse Ordulinnus asub Toolse külas Lääne-Viru maakonnas Põhja-Eestis. Toolse Ordulinnuse ajalugu ulatub 13. sajandisse. Linnus oli rajatud kaitseks mereröövlite eest ning see pidi ka vajadusel tõkestama venelaste edasipääsu. Tänaseks päevaks on sellest alles ainult varemed. Tänapäeval on Toolse Ordulinnuse varemed avatud külastajatele ning seal on võimalik tutvuda Toolse Ordulinnuse ajaloo ja arhitektuuriga. Meie arvates on linnus väga väärtuslik, sest need varemed on oluline kultuurimälestis, mis meenutab meile Eesti ajalugu.

# data[].attributes.location_name
Emumäe vaatetorn, Emumäe, Lääne-Viru County, Estonia

# data[].attributes.headline
Emumäe vaatetorn, Emumäe, Lääne-Viru County, Estonia

# data[].attributes.subject
Emumäe vaatetorn, Emumäe, Lääne-Viru County, Estonia

# data[].attributes.body
Emumäe vaatetorn asub Väike-Maarja vallas Emumäe külas. Emumäe vaatetorn on ka Pandivere kõrgustiku kõrgeim punkt. Vaatetorni kõrguseks on 21,5 meetrit ja selle keerdtrepp võib isegi jala värisema panna paljudel kõrgust karvatel inimestel. Selge ilmaga võib sellest tornist näha 20-30 km kaugusele. Samuti on torninj viival teeraja mõlemal poolel valmistatud puust kujud, mis sümboliseerivad erinevaid külasid, klubisid. Lisaks on sümboliseerutud ka jahiseltsi, laulukoori ja kohalikku kogudust. Emumäe vaatetorn on oluline, sest see on hea koht, kus nautida koos pere või sõpradega Lääne-Virumaa kaunist loodust.

# data[].attributes.location_name
Palmse mõis, Palmse, Lääne-Viru County, Estonia

# data[].attributes.headline
Palmse mõis, Palmse, Lääne-Viru County, Estonia

# data[].attributes.subject
Palmse mõis, Palmse, Lääne-Viru County, Estonia

# data[].attributes.body
Palmse mõis on ajalooline mõis, mis asub Lääne-Viru maakonnas, Haljala vallas. Mõis on rajatud juba 15. sajandil ja selle ajalugu on seotud mitme kuulsa aadlisuguvõsaga. Mõisa peahoone, mis on ehitatud 18. sajandil, on üks paremini säilinud barokkstiilis mõisahooneid Eestis, mis annab hea ülevaate selle aja ehitusstiilist ja arhitektuurist. Samuti on Palmse mõis üks kõige põhjalikumalt restaureeritud mõisaansambleid Eestis. Lisaks on Palmse mõis tähtis turismiobjekt, mis on atraktiivne nii kohalikele kui ka välismaalastele. Samuti on mõis meile oluline, sest oleme mitmeid kordi seal käinud eksukrsioonidel.

# data[].attributes.body
Väike-Maarja kihelkond asutati 14. sajandi keskpaigas. Enamik selle aladest kuulusid varem Simuna kihelkonda. Väike-Maarja kihelkonnas viidi läbi mitmeid vanavara kogumise retki, mille käigus on saadud suur hulk ajaloolisi esemeid, mida tänapäeval rahvarõivaste valmistamisel eeskujuks võtta. Väike-Maarja kihelkonna rahvarõivad kuuluvad Põhja-Eesti rahvarõiva rühma. Väike-Maarja kihelkonna naise ja neiu põhirõivastusse kuulusid särk, seelik, käised, kampsun, vöö, sukad, jalanõud ja ehted. Abielunaistele oli kohustuslikuks peakate ja põll. Neiud põlle ei kandnud ning käisid kas palja pea või rätikuga, pidulikul puhul pandi pähe pärg.

# data[].attributes.location_name
Väike-Maarja Seltsimaja, Pikk, Väike-Maarja, Lääne-Viru County, Estonia

# data[].attributes.headline
Väike-Maarja Seltsimaja, Pikk, Väike-Maarja, Lääne-Viru County, Estonia

# data[].attributes.subject
Väike-Maarja Seltsimaja, Pikk, Väike-Maarja, Lääne-Viru County, Estonia

# data[].attributes.body
https://v-maarja.ee/documents/19398149/20142520/V%C3%A4ike-Maarja+rahvamaja.JPG/f96f4b4c-e97b-44d6-af84-1ba8965fda58?t=1605593296623

Väike-Maarja seltsimaja on tunnistatud riiklikuks  kultuurimälestiseks. Seltsimaja ehitati 1912 Väike-Maarja Põllumeeste Seltsile ning maja projekteeris insener Fromhold Kangro. Praegu on Väike-Maarja rahvamaja jalutussaalis 1981.a-st G.Markelovi puitskulptuurid: Märt Meose ja Jakob Liivi kaksikportree ning Georg Lurichi büst. Fuajee seinal on E.Jänese freskomaal "Maarjapäevad". Väike-Maarja seltsimaja nimetati Saksa okupatsiooni ajal rahvamajaks, Nõukogude okupatsiooni ajal kultuurimajaks, 1992. aastal Eesti Vabariigi taasiseseisvumise järel taas rahvamajaks ja 2012. aasta oktoobris taasnimetas Väike-Maarja vallavolikogu hoone seltsimajaks.

# data[].attributes.body
Väike-Maarja rahvarõivad on Eesti rahvarõivaste hulgas tuntud oma omapärase väljanägemise poolest. Valmistatud linasest või villasest kangast ning kaunistatud tikandite ja paeltega. Rõivad koosnevad seelikust, särgist, seelikualusest, vööst, põlledest ja rätikutest. Kultuuriisikutest on Väike-Maarjas sündinud mitmeid tuntuid muusikuid. Üks tuntumaid on Ando Kiviberg, kes on rahvamuusik. Ta tegeleb Väike-Maarja rahvarõivaste säilitamise ja propageerimisega

# data[].attributes.location_name
Jõhvi kontserdimaja, Pargi, Jõhvi, Ida-Viru County

# data[].attributes.headline
Jõhvi kontserdimaja, Pargi, Jõhvi, Ida-Viru County

# data[].attributes.subject
Jõhvi kontserdimaja, Pargi, Jõhvi, Ida-Viru County

# data[].attributes.body
Avas uksed 2005. aastal muusika, teatri, filmi- ja kunstihuvilistele. Jõhvi Kontserdimajas toimub ka traditsiooniline sündmus Jõhvi Balletifestival. Kontserdimajast on kujunenud Ida-Virumaa kultuurielu keskus. On võitnud mitmeid auhindu. Kontserdimaja on võõrustanud paljusid erinevaid kontserte, teatrietendusi ning erinevaid rahvusvahelisi üritusi. Kontserdimaja on Jõhvile oluline nii kultuuri poolest kui ka majandusliku poole pealt, sest paljud inimesed külastavad Jõhvit, et nautida kultuurisündmusi. Seal on esinenud parimad Eesti artistid, näiteks Anne Veski, Arvo Pärt ja Rein Rannap. Kontserdimaja on tõeline pärl ja väärib külastamist.

# data[].attributes.location_name
Tarvas, Fr. R. Kreutzwaldi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Tarvas, Fr. R. Kreutzwaldi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Tarvas, Fr. R. Kreutzwaldi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Rakvere Tarvas on Rakvere linna sümboolne maskott ja oluline osa linna kultuuripärandist. Tarvas on eesti mütoloogias oluline tegelane, kes sümboliseerib jõudu ja vaprust ning on tuntud kui üks metsiku looduse kaitsejaid. Tarvase nime all tegutseb Rakvere linna meeskond Eesti Korvpalli Meistriliigas ning meeskonna nimeks ongi Rakvere Tarvas. Linna peaväljakul asub Rakvere Tarva kuju, mis on üks populaarsemaid turismiobjekte linnas.
Meie arvame, et Rakvere Tarvas on oluline osa Rakvere linna ajaloost ja identiteedist. Tarvas sümboliseerib linna jõudu, vaprust ja looduskaitset, ning on samuti oluline osa Rakvere linna spordikultuurist.

# data[].attributes.location_name
Rakvere linnus, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Rakvere linnus, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Rakvere linnus, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Rakvere linnus on Eestis asuv ajalooline kindlustus, mis asub Rakvere linnas Vallimäel. Rakvere linnus on üks Eesti tuntuimaid ajaloolisi vaatamisväärsusi ning see on oluline osa Eesti kultuuripärandist. Linnuse ehitamise aeg pole täpselt teada, kuid arvatakse, et see ehitati 14. sajandi alguses orduajal. Tänapäeval asub linnuses ajaloomuuseum, kus saab tutvuda linnuse ajalooga. Samuti korraldatakse linnused erinevaid üritusi. Meie arvates Rakvere linnus on oluline Eesti ajaloo ja kultuuripärandi säilitaja ning oluline turismiobjekt, mis pakub huvilistele võimalust tutvuda Eesti ajaloo ja kultuuriga.

# data[].attributes.location_name
Ehalkivi, Letipea, Lääne-Viru County, Estonia

# data[].attributes.headline
Ehalkivi, Letipea, Lääne-Viru County, Estonia

# data[].attributes.subject
Ehalkivi, Letipea, Lääne-Viru County, Estonia

# data[].attributes.body
Ehalkivi on Eesti suurim rändrahn. See asub Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigual vallas.

Ehalkivi mass on umbes 2500 tonni ja kõrgus 7.6 meetrit. Ehalkivi on alates 1937. aastast üksikobjektina looduskaitse all ning jääb Letipea maastikukaitseale territooriumile. Esimese versiooni järgi on Ehalkivi saanud oma nime sellest, et kaluritaludest nähti, et selle kohal läheb päike looja. Teise versiooni järgi Ehalkivi juurde kogunenud selle küla tütarlapsed ja poisid on käinud seal ehal. Muistendite kohaselt on Ehakivi Kalevipoja viskekivi. Selle kiviga tahtis Kalevipoeg Malla mõisa akna sisse visata, aga kivi oli viltu läinud ja kukkunud varem maha.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru County, Estonia

# data[].attributes.headline
Rakvere Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru County, Estonia

# data[].attributes.subject
Rakvere Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru County, Estonia

# data[].attributes.body
Rakvere Vallimägi on kõrgendik Rakvere linnas, millel asuvad ajaloolised kaitserajatised. Vallimägi koosneb ülemisest ja alumisest osast. Ülemisel osal asuvad ajaloolised vallikraavid, bastionid ja tornid, mis rajati 17. sajandi alguses. Alumisel osal asuvad ajaloolised hooned. Vallimägi on tänapäeval renoveeritud ja muudetud atraktiivseks turismisihtkohaks.

Meie arust Rakvere Vallimägi on oluline osa Rakvere linnast. Vallimägi on osa Rakvere ajaloost ja kultuuripärandist. Samuti on Vallimägi populaarne turismiobjekt, mis pakub võimalust tutvuda Rakvere ajalooga. Kindlasti on ka Vallimägi hea koht, kus veeta aega oma sõprade või perega.

http://rakverekultuurikeskus.ee/wp-content/uploads/2020/08/kaupokalda-com-20200729-0141-DJI_0070.jpg

# data[].attributes.location_name
Tapa raudteejaam, Tapa, Lääne-Viru County, Estonia

# data[].attributes.headline
Tapa raudteejaam, Tapa, Lääne-Viru County, Estonia

# data[].attributes.subject
Tapa raudteejaam, Tapa, Lääne-Viru County, Estonia

# data[].attributes.body
Tapa raudteejaam asub Tapa linnas, Lääne-Virumaal, Eestis. Tapa raudteejaama tähtsus seisneb selle olulisel asukohal transpordisõlmena, mis võimaldab tegusat kaubavedu ja reisijatevedu nii Eesti piires kui ka rahvusvaheliselt. Tapa raudteejaam on oluline ka Eesti ajaloo seisukohast. Ajalooliselt on Tapa olnud oluline sõlmpunkt juba aastasadu, kuid eriti tuntud sai Tapa raudteejaam Teise maailmasõja ajal, kui siin toimusid mitmed lahingud Eesti Vabadusristi kavaleride ja Nõukogude vägede vahel. Tapa raudteejaam on tähtis ka kohaliku kogukonna jaoks, kuna see pakub võimalusi tööks ja transpordiks.

http://photos.wikimapia.org/p/00/07/18/35/85_full.jpg

# data[].attributes.body
Ontika on Eesti looduskaitseala Ida-Virumaal. See on 20 kilomeetri pikkune rannikukallas vabariigi põhjarannikul. Ontika pankrannik on üle 1100 km pikkuse kuulsa Balti klindi kõige kõrgem osa. Selle kõrgus on pisut üle 55m (üle merepinna).

# data[].attributes.location_name
Viru raba vaatetorn, Kolga, Harju County, Estonia

# data[].attributes.headline
Viru raba vaatetorn, Kolga, Harju County, Estonia

# data[].attributes.subject
Viru raba vaatetorn, Kolga, Harju County, Estonia

# data[].attributes.body
https://media.voog.com/0000/0030/9870/photos/viru_raba3_large.jpg

Viru raba õpperaja pikkus on ühest raba otsast teise 3,5 km, ümber raba metsateed mööda raja algusesse tagasi tulles on ringi pikkus 6 km. Rada tutvustab Eestile tüüpilist kõrgsoo maastikku ja -taimestikku. Viru raba on väike kuid ilus ja rohkete laugastega rabamaastik, kus infotahvlite abil saab tutvuda nii rabataimede kui putukate ja teiste pisielukatega. Raja tagumises osas on kunagise turbakaevandusvälja taastamisala koos selgitavate tahvlitega. 1400m kaugusel algpunktist jääb teele uhke vaatetorn, mille pealt on näha kõige ilusamat ülevaadet rabast. Kuna Viru raba on ka minu (Laura) pere lemmik, siis käime just seal matkamas. See raba võlus meid ära oma mõnusa matkarajaga, ilusa värvikooslusega, imeilusate päikesetõusudega ja laheda vaatetorniga.

# data[].attributes.body
Lahemaa rahvuspargis asub Virumaa elanike üks lemmikuid liivarandu. Võsu rannas asub Georg Otsa ja Mikk Mikiveri mälestuseks pink. Võsu pole ainult ranna pärast tuntud vaid on tuntud ka kultuurilise osa poolest, iga aasta toimub Võsu Muusikapäevad, Võsu Rannafestival ja Võsu Glämm. Võsu randa on külastajatele loodud riietuskabiinid, spordihuvilistele korv-ja võrkpalliplatsid ning välijõusaal. Lastele on ehitatud mänguväljak. Mina (Lizette) valisin Võsu ranna välja, sest veedan iga suve käies Võsu rannas ning seal toimuvatel üritustel. Võsu on väga kaunis koht ja olulise tähtsusega meie Virumaal.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Teater, Fr. R. Kreutzwaldi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Rakvere Teater, Fr. R. Kreutzwaldi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Rakvere Teater, Fr. R. Kreutzwaldi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Rakvere Teater asub Kreutzwaldi tänaval, samas majas tegutseb ka Rakvere Kultuurimaja.
See on oluline, sest teater on alati olnud tähtis ühiskonnas. Teater on samuti väga tähtis kultuurirajatis.
Kuna mina (Anna) tegelen balletiga, siis olen pidanud veetma pikki päevi teatris proovides. Nüüd minnes Rakvere Teatri tunnen ennast seal juba väga koduselt.
Kunagi olid Rakvere Teatri hooned mõisahooned. 24. veebruaril 1940 avati  Rakvere Teater piduliku aktuse, kontserdi ja «pitsballiga».  1994 Teatri peanäitejuhiks sai Peeter Jalakas, kes tõi Rakvere Teatrisse uued tuuled ja rahvusvahelise teatrifestivali “Baltoscandal”. Festival tegutseb tänaseni.
Teatris saab vaadata erinevaid etendusi, nagu näiteks: "Ilma sinuta", "Oi, Johnny", "Onu Vanja" jpt.

https://www.rakvereteater.ee/mangukava

# data[].attributes.body
Valaste juga asub Ida-Virumaal, Ontika pankrannikul. On üks tuntumaid vaatamisväärsusi kogu Virumaal. Juga on juba eksisteerinud üle 180 aasta. Sellest kirjutati 1840. aastal kui "maailmaimest". Valaste joaga tutvumiseks on sinna ehitatud ka vaateplatvorm, sealsamas asub ka 1,3 kilomeetri pikkune matkarada.
Parimad vaatemängud toimuvad külmal ajal, siis tulevad inimesed jäämaailma imetlema ja pildistama. Mina (Lizette) valisin just selle koha, sest arvan, et iga inimene peaks korra Valaste juga talvisel ajal külastama. Olen juga külastanud nii vana klassiga kui ka perekonnaga. Need mälestused teevad selle koha mitu korda erilisemaks.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Gümnaasiumi peahoone, Vabaduse, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Rakvere Gümnaasiumi peahoone, Vabaduse, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Rakvere Gümnaasiumi peahoone, Vabaduse, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Minu (Anna) endine kool Rakvere Gümnaasium asub Rakvere kesklinnas, Rakvere Riigigümnaasiumi kõrval.  Rakvere Gümnaasium on mulle tähtis selle poolest, et see oli minu esimene kool. Sealt hakkas minu koolitee kuni 9. klassini. Koolis olid alati toredad ja heasüdamlikud õpetajad, kes alati aitasid, lisaks kõigele muule oli neil väga hea huumorisoon. Sealt sain endale ka sõpru kellega suhtlen tänaseni.
Täna kannab Rakvere Gümnaasium nime Rakvere Vabaduse kool ning jätkab gümnaasiumi õigusjärglasena.
Kool on tegutsenud juba 111 aastat ning on kandnud selle aja jooksul erinevaid nimesid.
Tuntud Rakvere Gümnaasiumi vilistlased on: Tõnis Niinemets, Oleg Gross, Hannes Rumm.

https://et.wikipedia.org/wiki/Rakvere_G%C3%BCmnaasium#Ajalugu

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Rakvere Gümnaasium on Lääne-Viru maakonnas Rakveres aadressil Vabaduse 1 ja Tallinna tänava 29 Rakvere Gümnaasiumi Tallinna tänava õppehoonetes asuv üldhariduskool. Koolis õpib kokku 830 õpilast ja õpetajaid on 77.

Kooli direktor on alates 11. augustist 2020 Riina Veidenbaum.

Poeglaste koolid

Aastal 1912 asutati Rakveres esimene, vene õppekeelega gümnaasium, mis kandis nime Rakvere Poeglaste Gümnaasium, asukohaks Pikk tänav 29. Õppetöö, mida reguleeris Venemaa koolisüsteemi kuuluvate poeglaste 8-aastaste gümnaasiumide õppeplaan, algas 1. septembril 94 õpilasega. 1917. aasta sügisest peale seati sisse eesti keele tunnid.

direktorid V. Hvalenski, G. Barhov, A. Bulõtšev.

Aastal 1918 asutati saksa õppekeelega Rakvere Reaalgümnaasium, direktor C. von Boetticher, õpilasi 214. Kool lakkas olemast pärast sakslaste lahkumist novembris 1918. aastal.

Aastal 1919 nimetati Rakvere Poeglaste Gümnaasium ümber Viru Maakonna Reaalgümnaasiumiks.

Aastal 1923 nimetati Viru Maakonna Reaalgümnaasium omakorda ümber Viru Maakonna Poeglaste Gümnaasiumiks.

Tütarlaste koolid

Aastatel 1915-1918 andis esimesena Rakveres tütarlastele keskharidust M. Stroinovskaja erakeskkool, kus õppekeeleks oli vene keel, kool asus Tartu tänav 4.

Aastal 1917 rajati Rakvere Linna Tütarlaste Gümnaasium, millest 1918. aastal sai Rakvere Hariduse Seltsi Lütseum ja 1920. aastal Rakvere Linna Tütarlaste Gümnaasium.

Aastal 1920 alustas tööd Zeeh' tütarlaste era-reaalgümnaasium, aastast 1923 nimetus Zeeh' Tütarlaste Kommertsgümnaasium, juhatajaks Eleonore Dahlmann, mis tegutses kuni 1940. aastani. Misjärel õpilased liideti gümnaasiumiõpilastega.

Ühiskoolid

Aastal 1924 muudeti tütarlaste gümnaasium ühisgümnaasiumiks, vastu hakati võtma ka poisse ning nimeks sai Rakvere Linna Ühisgümnaasium.

1931. aastal ühendati Viru Maakonna Poeglaste Gümnaasium ja Rakvere Linna Ühisgümnaasium ning kooli nimeks sai Rakvere Ühisgümnaasium

Aastal 1939 sai kooli nimeks Rakvere Gümnaasium. Valmis uus (praegune) koolihoone. Rakvere ühisgümnaasiumi uus hoone oli suurimaks Rakvere ehitiseks. 24.000 kantmeetrilise mahutavuseqa koolimaja ehitamine läks maksma 360.000 krooni. Koolimaja kõikide ruumide põrandad, peale keldrikorral asuvate riietehoiu ruumide ja suure võimla, oli kaetud parketiga. Igal klassil oli oma riietusruum, mis teistest eraldatud võrestikuga. Õpilaste pealisriiete paigutamiseks riietehoiu ruumis oli igal õpilasel riiete hoidmiseks kolgispuu ja vajalikud panipaigad saabastele ning kalossidele. Eriti nägus ja omapärane oli kooli aktuste saal. Selles saalis asus ka Eesti koolides tarvitusel olnud klaveritest üks kalleimaid muusikariistu ühelt Inglise firmalt ostetud klaver, mis maksis 3500 krooni.

1940. aastal ENSV Haridusministeeriumi koolivalitsus sulges Rakvere Gümnaasiumi ja Zeeh' erakooli, mille asemel avati Rakvere I Keskkool (aastast 1941 Rakvere I Gümnaasium) ja Rakvere II Keskkool (aastast 1941 Rakvere II Gümnaasium). 19. augustist 1940 vabastati ametist Henno Jänes Rakvere Gümnaasiumi direktori ametikohalt ja 19. augustil 1940 sai Johannes Blauberg Rakvere I Keskkooli direktori kohuste täitjaks ning Jaan Meerits Rakvere II Keskkooli direktori kohuste täitjaks.

Koolid töötasid endise Rakvere Gümnaasiumi majas kahes vahetuses. 1944. aastal koolid ühendati ja nimeks sai Rakvere Keskkool. 1946. aastal muudeti kooli nimi Rakvere Eesti Keskkooliks ja 1950. aastal Rakvere I Keskkooliks.

Alates 1994. aastast kannab kool nime Rakvere Gümnaasium.

Vilistlasi

Tuntud vilistlaste seas on Lembitu Kuuse, Arnold Green, Juhan Ross, Arved Sapar, Kaljo Kiisk, Sergo Vares, Peeter Kreitzberg, Sven Kivisildnik, Raimond Kaugver, Kuno Areng, Alar Kotli, Raimo Pullat, Hannes Rumm, Richard Sagrits, Enn Tarvel, Luule Tull, Arnold Vihman, Osvald Tooming, Liina Olmaru, Garmen Tabor, Ando Leps, Eve Viilup, Oleg Gross, Arvo Pärt, Aili Vint, Uuno Taremaa, Richard Uutmaa, Aarne Vahuri, Endel Valk-Falk, Harry Õiglane, Romulus Tiitus, Fredi-Armand Tomps, Tiit Tralla, Peep Varju, Ele Süvalep, Tõnis Lehtmets, Ivi Eenmaa, Rudolf Allabert, Harri Ilja, Villem Gross, Rita Kroon, Ants Leemets, Peeter Rästas, Els Heinsalu, Vallo Kirs, Tõnis Niinemets, Lauri Mäesepp, Ringo Ramul, Vallo Toomla, René Vilbre, Tambet Tasuja, Jüri Muttika, Holger Roonemaa jt.

Kooli ajaloo kohta on koostatud kolm mahukat kogumikku:

Rakvere Gümnaasium-Keskkool 1912-1937 (ilmus 1937),

Rakvere Gümnaasium 1912-1997 (1997),

Rakvere Gümnaasium 1997-2002 (2002),

Väge täis kool. Rakvere Gümnaasium 1912-2012 (2012),

Rakvere Gümnaasiumi spordisajand 1912-2012 (2012).

Õppeaastatel 1999/2000-2009/2010 ilmus kooli aastaraamat. Trükistega saab tutvuda kooli raamatukogus. Aastatel 1997, 2002 ja 2012 ilmunud kogumikke on võimalik osta kooli kantseleist.

Preemiaid on kolm - Harald Henno Jänese preemia (alates aastast 1993), Oleg Grossi preemia (alates aastast 2004) ja Ado Pajo mälestusmedal (alates aastast 2006).

Harald Henno Jänese preemia on asutanud tema poeg Mart Jänes, kes elab Rootsis.

H. H. Jänes (1905-1970) oli Rakvere Gümnaasiumi direktor aastatel 1936-1940. Tema neli direktoriaastat olid Rakvere Gümnaasiumile üheks suuremaks tõusuperioodiks.

Sellesse aega mahub ka koolile uue maja ehitamine. Eestimeelse mehena oli H. H. Jänes sunnitud punaste eest põgenema Rootsi, kus oli Stockholmi Eesti Gümnaasiumi direktoriks, Stockholmi Ülikooli eesti keele ja kirjanduse lektor ja sama ülikooli Eesti seminari, hilisema Soome Instituudi Eesti osakonna juhataja. Koolitöö kõrvalt tegeles H. H. Jänes juba 1935. aastast alates kooliõpikute koostamisega. Tema sulest on ilmunud arvukalt eesti keele ja kirjanduse õpikuid. H. H. Jänese preemia antakse akadeemiliste tulemuste põhjal parimale gümnaasiumilõpetajale edasiste õpingute jätkamise toetuseks. Preemia suurus oli 5000 krooni. Preemiat rahastab Rakvere Gümnaasiumi Sihtasutus. Preemia andmise otsustab kooli õppenõukogu. Preemia antakse üle lõpuaktusel.

Preemia laureaadid:

1993 Anneli Roosimaa

1994 Katrin Mark

1995 Karin Lillepea

1996 Kristel Sepnik

1997 Kadri Nõmmik

1998 Els Heinsalu

1999 Annika Lootus, Helen Kästik

2000 Eva-Liina Tuttelberg

2001 Kristina Malinovskaja

2002 Reelika Raamat

2003 Hiie Nõlvak, Evelin Jõemägi

2004 Kärt Villemson

2005 Kadri Reinsoo

2006 Reijo Pegonen

2007 Kätlin Põldma

2008 Laure Oras

2009 Kaur Tuttelberg

2010 Liisi Lõo

2011 Lagle-Marie Tamm

2012 Nele Kriisa

2013 Hannalore Taal

2014 Maret Laheveer

2015 Irina Guljavina

2016 Maarja Tamleht

2017 Mari Toom

2018 Kristel Adli

2019 Eleriin Miilman

2020 Katariina Parkja

2021 Kati Nõlvak

2022 Markus Ljaš

Ado Pajo mälestusmedal on loodud 2006. aastal kooli vilistlaste poolt eesmärgiga väärtustada matemaatikaõpet Rakvere Gümnaasiumis ja jäädvustada legendaarse matemaatikaõpetaja Ado Pajo mälestust. A. Pajo on Rakvere Gümnaasiumi vilistlane aastast 1943, võitles soomepoisina punaste vastu algul Soomes, hiljem Eestis. A. Pajo töötas Rakvere Gümnaasiumis aastatel 1950-1983.

Medal antakse igal aastal gümnaasiumi lõpuaktusel üle lennu parimale matemaatikule. Medali saaja otsustab komisjon, kuhu kuuluvad kooli matemaatikaõpetajad, õppealajuhataja ja õpilasesinduse esindaja.

Ado Pajo mälestusmedal on kooli vilistlaste (aastast 1957) Aado Rulli, Rudolf Allaberdi ja Mare Rossmanni panus oma õpetaja mälestuse jäädvustamiseks.

Medali on saanud:

2006 Liivar Kongi

2007 Kristi Saare

2008 Mihkel Moisa

2009 Toomas Kivikas

2010 Veiko Samma

2011 Annegrete Peek

2012 Nele Kriisa

2013 Karl Reinkubjas

2014 Getter Taal

2015 Mariliis Reineberg

2016 Ivan Uvarov

2017 Siret Jorro

2018 Ingrid Räästas

2019 Ivar Palk

2020 Liisa Lehtpuu

2021 Sten Vaher

2022 Kristjan Tropp

Oleg Grossi preemia silmapaistva(te)le RG lõpetaja(te)le. Preemia silmapaistvatele ja ühiskondlikult aktiivsetele gümnaasiumilõpetajatele on välja pannud kooli vilistlane (lõpetanud 1970. aastal), suurettevõtja Oleg Gross.

Esimest korda premeeris hr. Gross lõpetajaid 2004. aastal. Alates 2005. aastast kannab preemia Oleg Grossi nime. Igal aastal jagatakse silmapaistvate lõpetajate vahel 1920€ edasiste õpingute toetuseks. Preemia andmise otsustab komisjon vastavalt preemia statuudile. Komisjoni kuuluvad lõpuklasside juhatajad, õpilasesinduse poolt valitud 2 õpilast, direktor, õppealajuhataja ja Oleg Grossi esindaja. Preemia antakse üle lõpuaktusel.

Preemia on saanud:

2004 Egert Eenmaa, Maria Erikson, Toivo Murakas, Juta Tõevere

2005 Andres Kiis, Maiko Mathiesen, Taavi Põdramägi

2006 Kristin Kokkov, Kalle Paas, Triinu Põdramägi

2007 Vallo Kirs, Toomas Korka, Liis Lindmaa

2008 Martin Mölder, Marlen Jalast, Liis Kärmik

2009 Kaur Tuttelberg, Teesi Sepp, Kaarel Pomerants

2010 Liisa Suurkaev, Oliwer Nõlvak, Liisi Lõo

2011 Anni Lomp, Lauri Mäesepp, Kaspar Pomerants

2012 Mari Kangur, Ringo Ramul, Janet Õunapuu

2013 Sander Kütt, Karl Reinkubjas, Mihkel Veski

2014 Katre Karu, Karl-Ander Pais, Karl Andreas Sprenk

2015 Irina Guljavina, Rain Orgus, Mariliis Reineberg

2016 Raul Palk, Henri Olavi Suomalainen

2017 Siret Jorro, Jan-Erik Kalmus, Kertu Kangur

2018 Getter Kerm, Ulrika Saar

2019 Eleriin Miilman, Ivar Palk, Marit Priisalu

2020 Mart Viermann, Miina Roost, Margareth Villers

2021 Elis Jürgens, Liisa-Lota Lindvee, Oleg Plotnikov

# data[].attributes.attachment_link.description
Rakvere Gümnaasium on Lääne-Viru maakonnas Rakveres aadressil Vabaduse 1 ja Tallinna tänava 29 Rakvere Gümnaasiumi Tallinna tänava õppehoonetes asuv üldhariduskool. Koolis õpib kokku 830 õpilast ja õpetajaid on 77. Kooli direktor on alates 11. augustist 2020 Riina Veidenbaum. Aastal 1912 asutati Rakveres esimene, vene õppekeelega gümnaasium, mis kandis nime Rakvere Poeglaste Gümnaasium, asukohaks Pikk tänav 29.

# data[].attributes.location_name
Tapa Jakobi kogudus, Pargi, Tapa, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Tapa Jakobi kogudus, Pargi, Tapa, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Tapa Jakobi kogudus, Pargi, Tapa, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Tapa Jakobi kirik on linna üks uhkemaid kirikuid, mille asutamisajaks loetakse 27. novembrit 1932. aastat. Palvemajas oli seinale kinnitatud maailmameister Friedrich Otto von Frey maal ''Kristuse taevaminek'', mis asub peaegu kiriku parempoolses osas. Palvemaja juurde ehitatu puust kellatorn, kuhu seati üles 1925. aastal kellatehases valatud 2 pronksist tornikella, mis kannavad nimesid- suurem ''Elavaid hüüan'' ja väiksem ''Surnuid leian''. Algselt kavandatud  tornikiiver jäi ehitamata, ent ehitati 1994. aastal algset kavandit kasutades lõpuks välja. Kirik asub suurepärases asukohas, mille ümber on ilus park ning ka talvisel ajal on õhtuti näha aknast ilusat valgustatud Jakobi kirikut. Iga hommik, päev ja õhtu olen sunnitud sellest kirikust mööda kõndima ning nende aastatega olen märganud väga palju, näiteks kiriku ümbrusest, ehitusest ja ka sees käiies sisekujundusest. Ka õhtul koduaknast välja vaadates näen üliilusat valgustatud kirikut ja iga õhtu on mu vaatepilt erinev.

# data[].attributes.location_name
Tapa Männikumäe Terviserada, Karja, Tapa, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Tapa Männikumäe Terviserada, Karja, Tapa, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Tapa Männikumäe Terviserada, Karja, Tapa, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
https://www.google.com/url?sa=i&url=https%3A%2F%2Fwww.puhkaeestis.ee%2Fet%2Ftapa-mannikumae-disc-golfi-park&psig=AOvVaw1wSOQ_hudP1nyrloNU0gAe&ust=1679514336927000&source=images&cd=vfe&ved=0CBAQjRxqFwoTCPCvlM7k7f0CFQAAAAAdAAAAABAJ

Tapa linnas asuv männikumägi on sobiv koht kvaliteetaja nautimiseks. Seal saab mängida discgolfi, jalutada, rattaga sõita, joosta, talvisel ajal suusatada ja kelgutada või lihtsalt nautida loodust ja linnulaulu. Männikumäel toimuvad ka motospordi võistlused ja erinevad igaaastased spordiüritused, mis on linna poolt korraldatud, kuid aga on männikumäe ajalugu palju salapärasem. Nimelt, toimus Tapa vallutamine just Männikumäe poolt sellepärast, et kõrval asub ka raudtee.  Operatsiooni tulemusena saadi sõjasaaki ja 78 vangi. Kõik see toimus 9. jaanuaril 1919. aastal. Selle operatsiooni eesmärk oli vallutada Tapa transpordisõlm.
Tapa Männikumägi on minule (Laurale) väga hingelähedane, sest veedan seal aega igal aastajal ning mulle meeldib seal olla. Seal tekib teatult mõnus meeleolu  ja heaolu olles sealses looduses oma perega, sõpradega või ihuüksi.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tapa Männikumäe disc-golfi park

Karja tänav 4, Tapa linn, Tapa vald, Lääne-Viru maakond

Disc-golf on Eestis plahvatuslikult kasvanud ja võib julgelt öelda, et Eesti on selle mängu harrastamises maailmas esiviisikus! Seega sea sammud disc-golfi rajale ja proovi ka ise ketas korvi saada!

Tapa linna piiril ootab sind 18-korviga 1,8 km pikkune mängurada, mis sobib nii algajale kui ka juba kogenenud mängijale. Suvel mõnusas roheluses ja talvel lume sees mängimine on kõigile põnev tegevus.

Raja kasutamine on tasuta ja julgelt võib tulla oma ketastega mängima. Kel kettaid omal pole, saab need laenutada 1,5 km kaugusel olevast Tapa Spordikeskusest 2 € eest.

Ligipääsujuhend

Ligipääs

Juurdepääsutee kõvakattega

Ühistranspordiga

Sõiduautoga

Lähedal asuvad peatused

Buss:

Tapa bussijaam

Rong:

Tapa rongijaam

Vaata kaardil

Tutvu ka teiste pakkumistega

# data[].attributes.attachment_link.description
Tapa Männikumäe disc-golfi park Karja tänav 4, Tapa linn, Tapa vald, Lääne-Viru maakond Disc-golf on Eestis plahvatuslikult kasvanud ja võib julgelt öelda, et Eesti on selle mängu harrastamises maailmas esiviisikus! Seega sea sammud disc-golfi rajale ja proovi ka ise ketas korvi saada!

# data[].attributes.location_name
Vabadussõja mälestussammas, Lai tänav, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Vabadussõja mälestussammas, Lai tänav, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Vabadussõja mälestussammas, Lai tänav, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Rakvere Vabadussõja mälestussammas avati 30. augustil 1925. aastal. Mälestussammas on valmistatud Amandus Adamsoni mudelite järgi.
Vabadussõja mälestussammas on oluline selle poolest, et see on meile meeldetuletuseks minevikust. Samuti on sammas meie jaoks oluline kuna aastast 2023 muutus see meie kooli traditsiooniks Eesti Vabariigi aastapäeva puhul minna ausamba juurde tähistama seda tähtsat päeva.
Mälestussamba kõrgus oli üle 8,50 meetri, kuid monument hävitati 1940. aastal Nõukogude okupatsiooni ajal. Praegune mälestussamba koopia avati 30. augustil 1992.

https://www.google.com/url?sa=i&url=https%3A%2F%2Fwww.silman.ee%2Ftehtud-tood%2Frakvere-vabadussoja-malestussammas%2F&psig=AOvVaw2polVeuAR-AV_i6v__RMc7&ust=1679989865212000&source=images&cd=vfe&ved=0CA0QjRxqFwoTCIi5uIzQ-_0CFQAAAAAdAAAAABAD

# data[].attributes.location_name
Rakvere Riigigümnaasium, L. Koidula, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Rakvere Riigigümnaasium, L. Koidula, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Rakvere Riigigümnaasium, L. Koidula, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Rakvere Riigigümnaasium asub Lääne-Virumaal Rakvere linnas ja on Eesti üks riigigümnaasiumitest aastast 2022. Koolis õpivad ainult gümnasistid.
Rakvere Riigigümnaasium on oluline selle poolest, et see on meie kool, kus me õpime. Me valisime selle tee siia kooli omal soovil ja oleme uhked selle üle. Oleme õppinud tohutult uusi ja põnevaid asju. Samuti saime siit uusi tutvusi ja sõpru, kellega on alati hea meel aega viita.
Koolis on kaaseaegne õppekeskkond ning kaasaegsed õppevahendid ja laborid, et toetada õppeprotsessi.
Rakvere Riigigümnaasiumil on ka aktiivne ja mitmekülgne koolielu. Toimuvad erinevad projektid, üritised ning loengud. Need toetavad õpilaste arengut ja loovust ning loob ka koolikogukonna.

https://www.google.com/url?sa=i&url=https%3A%2F%2Fwww.kinnisvarauudised.ee%2Fuudised%2F2020%2F01%2F14%2Fvaata-milline-naeb-tulevikus-valja-rakvere-riigigumnaasium&psig=AOvVaw2XEZ-YAOGS0CcqnRiDbKh1&ust=1679989704840000&source=images&cd=vfe&ved=0CA0QjRxqFwoTCIis1r7P-_0CFQAAAAAdAAAAABAD

# data[].attributes.location_name
Tapa Gümnaasium, Pargi, Tapa, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Tapa Gümnaasium, Pargi, Tapa, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Tapa Gümnaasium, Pargi, Tapa, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Tapa Gümnaasium asub Lääne-Virumaal Tapa linnas. See on üldhariduskool, kus pakutakse haridust alates algkooliastmest kuni gümnaasiumi lõpuni.
Tapa Gümnaasium on meie (Evely ja Laura) jaoks oluline, sest see oli meie esimene kool. Sellest koolist saime meie kõik teadmised, mis meil praegu on. Samuti saime me endale ka sõpru, kellega suhtleme ka siiamaani ning kes on meie jaoks väga tähtsad.
1921. aastal sai Tapa algkool gümnaasiumi staatuse. Hetkel on Tapa Gümnaasiumis umbes 500 õpilast ja õpetatakse erinevaid valdkondi.
Kool on ka tuntud oma sporditegevuste poolest. Kõige tuntuim on käsipall. Vilistlaste hulgas on mitmeid tuntuid Eesti sportlasi.

https://www.google.com/url?sa=i&url=http%3A%2F%2Fwww.kuulutaja.ee%2Ftapa-gumnaasium-pidas-100-sunnipaeva%2F&psig=AOvVaw2S5qXSQrsekUieHE60M-tR&ust=1679989409423000&source=images&cd=vfe&ved=0CA0QjRxqFwoTCPiRyLLO-_0CFQAAAAAdAAAAABAD