# data[].attributes.body
У другій половині XIV — на початку XVI століття релігійне життя та культура українських земель розвивалися в умовах іноземного панування (Литви, Польщі, Угорщини та Молдавії), постійної загрози нападів з боку Кримського ханства, але водночас під впливом ідей європейського Відродження. ⛪ Релігійне життяСтановище православної церкви в цей період суттєво змінилося та ускладнилося: Втрата державної підтримки: після Кревської унії (1385 р.) правляча еліта Великого князівства Литовського прийняла католицизм, що призвело до релігійної дискримінації православного населення.Поділ Київської митрополії: у 1458 році відбувся остаточний поділ єдиної митрополії на Київську (з центром у Києві або Новогрудку) та Московську.Католицька експансія: на українських землях (особливо в Галичині та на Поділлі) активно створювалася мережа римо-католицьких єпископств, а православні зазнавали обмежень у правах обіймати вищі державні посади.Право патронату: світські правителі та магнати отримали право призначати єпископів та священників, що часто призводило до зловживань і занепаду морального авторитету духівництва. 🎓 Освіта та наука Попри складні політичні обставини, на українських землях спостерігалося культурне піднесення: Початкова освіта: при церквах і монастирях діяли початкові школи, де дяки навчали дітей читання, письма, церковного співу та лічби.Навчання в Європі: через відсутність власних вищих шкіл українці масово навчалися в закордонних університетах — Краківському, Празькому, Болонському, Паризькому.Юрій Дрогобич (Котермак): найвідоміший український вчений того часу, доктор медицини та філософії, професор і ректор Болонського університету. У 1483 році в Римі він видав книгу «Прогностична оцінка поточного 1483 року» — першу друковану книгу українського автора. 📚 Література, літописання та книгодрукування Літописи: розвивалося літописання Великого князівства Литовського (наприклад, Короткий Київський літопис), яке обґрунтовувало історичні права руських князів.Першодруки кирилицею: у 1491 році німець Швайпольт Фіоль у Кракові надрукував перші книги церковнослов'янською мовою кириличним шрифтом («Октоїх», «Часослов»). На початку XVI ст. білоруський гуманіст Франциск Скорина продовжив цю справу, переклавши та видавши Біблію руською мовою. 🏰 Архітектура та містобудування Через постійну воєнну небезпеку архітектура набула чітко вираженого оборонного характеру: Муровані замки: з поширенням вогнепальної зброї будувалися міцні кам'яні та цегляні твердині — Хотинська, Кам'янець-Подільська, Луцька (замок Любарта) та Олеська фортеці.Оборонні храми: церкви та монастирі також пристосовували до захисту від ворогів (товсті стіни, бійниці). Унікальною пам’яткою є Покровська церква-фортеця в селі Сутківці та Богоявленська церква в Острозі.Західні впливи: міста, що отримували Магдебурзьке право (Львів, Кам'янець), перебудовувалися за європейським зразком — з центральною площею Ринок і ратушею посередині. 🎨 Образотворче мистецтво та іконопис Розвиток іконопису: провідними центрами залишалися Київ, Волинь і Львів. Майстри поступово відходили від суворих візантійських канонів, додаючи персонажам людських рис та реалістичних елементів одягу й побуту.Шедеври доби: ікона «Богородиця Одигітрія» з Красова, «Юрій Змієборець» із Звиженя, а також поширення сюжетів «Страшного Суду».Книжкова мініатюра: рукописні книги оздоблювалися розкішними кольоровими заставками та малюнками. Найяскравіший приклад

# data[].attributes.headline
Федотов Денис

# data[].attributes.subject
Федотов Денис

# data[].attributes.body
Свято-Покровська церква — мурована сакральна споруда оборонного типу, збудована на честь свята Покрови. Розташована у селі Сутківцях Ярмолинецького району Хмельницької області; репрезентує одночасно фортецю і храм. Покровська церква — унікальний взірець оборонного будівництва Поділля, нині є діючим храмом і музеєм, який відвідують численні українські й зарубіжні туристи. Вона є одним з найдавніших в Україні оборонних храмів і єдиним середньовічним оборонним храмом тетраконхового типу. Найближчим аналогом церкви-донжону є донжон в Етампі (Франція)[1].

# data[].attributes.attachment_link.title
Покровська_церква-фортеця_Сутківці

# data[].attributes.body
Друга половина XIV — початок XVI століття — це період глибоких трансформацій для українських земель. Після занепаду Галицько-Волинської держави українські території увійшли до складу Великого князівства Литовського, Королівства Польського, Молдовського князівства та Угорщини. Відсутність власної єдиної держави та перебування в полікультурному середовищі суттєво вплинули на духовний, релігійний та мистецький розвиток українського суспільства. Попри складні політичні обставини, цей період позначився збереженням національних традицій та поступовою інтеграцією української культури в європейський культурний простір.1. Релігійне життя: православ'я та католицизмРелігійне питання в цей період набуло політичного забарвлення. До Кревської унії (1385 р.) литовські князі прихильно ставилися до православ'я, чимало з них приймали віру місцевого населення, а руська (українська) мова була офіційною мовою ведення державних справ.Ситуація змінилася після укладення унії з Польщею. Католицизм отримав статус державної релігії у Великому князівстві Литовському. На українських землях почали активно діяти католицькі чернечі ордени (домініканці, францисканці), засновувалися біскупства. Православне населення почало зазнавати релігійних та правових обмежень: православним шляхтичам тривалий час заборонялося обіймати найвищі державні посади.Важливі церковні події:1458 рік — відбувся остаточний поділ колишньої єдиної давньоруської митрополії на Московську та Київську. Київська православна митрополія зберегла підпорядкування Константинопольському патріархату та залишилася духовним центром для українців і білорусів.Берестейська церковна унія (загострення передумов) — наприкінці XV — на початку XVI ст. серед частини духовенства починають зароджуватися ідеї об'єднання церков для захисту прав православних в умовах тиску католицької влади.

# data[].attributes.headline
Федоров Ігор 

# data[].attributes.subject
Федоров Ігор 

# data[].attributes.body
Релігійне життя і культура українських земель у другій половині XVI століття

Вступ

У другій половині XVI століття українські землі перебували у складі Речі Посполитої. Це вплинуло на релігійне життя, культуру та освіту українського народу.

Релігійне життя

У цей час польська влада поширювала католицизм. Православна церква втрачала свої позиції, але більшість українців залишалася православною.

Для захисту віри створювалися братства — громадські організації, які підтримували церкви, відкривали школи та друкарні. Найвідомішими були Львівське та Київське братства.

Освіта і книгодрукування

Велике значення для розвитку освіти мала Острозька академія, заснована князем Костянтин Василь Острозький у 1576 році.

Розвитку культури сприяло книгодрукування. Іван Федоров у Львів надрукував книги «Апостол» і «Буквар». Також була видана Острозька Біблія.

Культура

У XVI столітті розвивалися архітектура, іконопис і церковне мистецтво. На українську культуру впливали ідеї Ренесансу та гуманізму.

Висновок

Отже, у другій половині XVI століття на українських землях активно розвивалися освіта, книгодрукування та мистецтво. Незважаючи на поширення католицизму, українці зберігали православну віру та культурні традиції.

# data[].attributes.headline
Нетяга Богдан "Релігійне життя і культура українських земель у другій половині XIV-на початку XVI ст.

# data[].attributes.subject
Нетяга Богдан "Релігійне життя і культура українських земель у другій половині XIV-на початку XVI ст.

# data[].attributes.body
У другій половині XIV — на початку XVI ст. релігійне життя українських земель характеризувалося пануванням православ'я, поступовим наступом католицизму (після Кревської унії 1385 р.) та проникненням ісламу. У культурі відбувався синтез місцевих традицій із європейськими віяннями, посилювався вплив книгодрукування та європейського Відродження.

Релігійне життя Православна церква: В умовах втрати власної державності православна віра стала головним об'єднавчим фактором для українців. Православ'я зазнавало утисків через політику полонізації та окатоличення.Поява інших конфесій: Почали активно поширюватися католицизм (після Кревської унії 1385 р.) та іслам (на півдні, у Кримському ханстві). У 1458 р. була утворена окрема Київська митрополія.Початок полемічної літератури: Виникають перші спроби захисту православної віри від наступу католицизму (наприклад, твори митрополита Мисаїла).

📚 Освіта та літератураОсвіта: Головними осередками освіти залишалися монастирі та церкви. Початкову освіту дітям надавали дяки, також діяли школи при кафедральних соборах.Книговидання і літописання: Поширюється рукописна книга. Найвизначнішими пам'ятками є Пересопницьке Євангеліє (початок XVI ст.) та Київський літописний звід.Початок друкарства: У 1491 році в Кракові німецький друкар Швайпольт Фіоль надрукував перші книги кирилицею для українців: «Осьмогласник», «Часословець», «Тріодь».

🏛️ Архітектура та мистецтво Архітектура: Зводилися оборонні замки (Кам'янець-Подільський, Луцьк, Хотин) та міські укріплення. Зберігалися традиції будівництва мурованих храмів (Спаський собор у Володимирі).Скульптура і живопис: Продовжували розвиватися монументальний живопис та іконопис (наприклад, ікона Богородиці з Успенської церкви у с. Дорогобуж). Вплив західноєвропейського готичного стилю проявлявся у дерев'яній скульптурі.

🎓 Наукові діячі Юрій Котермак (Дрогобич): Видатний український вчений епохи Відродження, професор і ректор Болонського університету, автор першої друкованої книги українського автора (1483 р.).Якщо вам потрібна детальніша інформація для підготовки до уроку чи іспиту, я з радістю допоможу її знайти.Уточнюйте, що саме вас цікавить:Більше фактів про архітектурні пам'ятки того часу?Детальніше про Пересопницьке Євангеліє?Особливості суспільного устрою чи соціальних рухів?Давайте оберемо тему для глибшого розгляду!

# data[].attributes.headline
Сокальський Артем 

# data[].attributes.subject
Сокальський Артем 

# data[].attributes.body
Релігійне життя і культура українських земель у другій половині XVI століття

Вступ

У другій половині XVI століття українські землі перебували у складі Речі Посполитої. Це вплинуло на релігійне життя, культуру та освіту українського народу.

Релігійне життя

У цей час польська влада поширювала католицизм. Православна церква втрачала свої позиції, але більшість українців залишалася православною.

Для захисту віри створювалися братства — громадські організації, які підтримували церкви, відкривали школи та друкарні. Найвідомішими були Львівське та Київське братства.

Освіта і книгодрукування

Велике значення для розвитку освіти мала Острозька академія, заснована князем Костянтин Василь Острозький у 1576 році.

Розвитку культури сприяло книгодрукування. Іван Федоров у Львів надрукував книги «Апостол» і «Буквар». Також була видана Острозька Біблія.

Культура

У XVI столітті розвивалися архітектура, іконопис і церковне мистецтво. На українську культуру впливали ідеї Ренесансу та гуманізму.

Висновок

Отже, у другій половині XVI століття на українських землях активно розвивалися освіта, книгодрукування та мистецтво. Незважаючи на поширення католицизму, українці зберігали православну віру та культурні традиції.

# data[].attributes.body
У другій половині XIV — на початку XVI століття українські землі перебували у складі Великого князівства Литовського та Польського королівства. Це вплинуло на розвиток релігійного життя і культури українського народу.

Основною релігією населення було православ’я. Православна церква відігравала важливу роль у житті людей: вона підтримувала освіту, зберігала традиції та об’єднувала народ. У цей час посилювався вплив католицької церкви, особливо після зближення Литви і Польщі. У великих містах будувалися католицькі храми та монастирі.

Важливими осередками духовного життя були монастирі. При них працювали школи, переписувалися книги, розвивалося літописання. Значного розвитку набула книжна культура. Книги писали церковнослов’янською мовою, прикрашали малюнками та орнаментами.

У цей період активно розвивалася архітектура. Будувалися церкви, замки та фортеці для захисту від нападів ворогів. Відомими пам’ятками є замки в Луцьку, Кам’янці-Подільському та Хотині. У мистецтві поширеним був іконопис — створення ікон на релігійні теми.

Також розвивалася усна народна творчість: пісні, думи, легенди та казки. Вони відображали життя людей, боротьбу з ворогами та любов до рідної землі.

Отже, релігійне життя і культура українських земель у другій половині XIV — на початку XVI століття активно розвивалися. Незважаючи на іноземний вплив, український народ зберіг свої традиції, мову та віру.

# data[].attributes.headline
Воронюк Даня 

# data[].attributes.subject
Воронюк Даня 

# data[].attributes.body
Релігійне життя і культура українських земель у другій половині XIV — на початку XVI ст.

Вступ

У другій половині XIV — на початку XVI століття українські землі перебували у складі сусідніх держав — Великого князівства Литовського, Польського королівства, Угорщини та Молдавського князівства. Незважаючи на складні політичні умови, український народ зберігав свої традиції, мову, віру та культуру. У цей період важливу роль у житті суспільства відігравала православна церква, розвивалися освіта, архітектура, мистецтво й книгодрукування.

Релігійне життя українських земель

Найпоширенішою релігією на українських землях було православ’я. Православна церква мала великий вплив на життя людей: вона проводила богослужіння, відкривала школи при монастирях і церквах, допомагала зберігати культурні традиції.

Після входження частини українських земель до складу Польщі посилився вплив католицької церкви. Польська влада підтримувала католицизм, тому православне населення часто зазнавало утисків. Незважаючи на це, православна віра залишалася важливою частиною життя українців.

Велике значення мали монастирі. Вони були не лише релігійними центрами, а й осередками освіти та культури. У монастирях переписували книги, створювали літописи, навчали дітей грамоти.

Освіта і розвиток науки

Освіта в цей період розвивалася переважно при церквах і монастирях. Діти вивчали читання, письмо, церковні книги та основи арифметики. Навчання проводилося старослов’янською мовою.

Українські юнаки здобували освіту також у європейських університетах — у Кракові, Празі та Болоньї. Це сприяло поширенню нових знань і культурних ідей на українських землях.

Важливу роль відігравали літописи — записи історичних подій. Саме завдяки їм до наших днів дійшли відомості про життя людей, війни та розвиток міст.

Архітектура та мистецтво

У другій половині XIV — на початку XVI ст. активно будувалися церкви, монастирі, замки та фортеці. Через часті напади татар і війни споруди часто мали оборонний характер.

Відомими пам’ятками архітектури того часу є замки в Луцьку, Кам’янці-Подільському та Хотині. Вони служили захистом для населення та були важливими військовими центрами.

У мистецтві особливого розвитку набув іконопис. Майстри створювали ікони для храмів і монастирів. Також поширювався настінний живопис та різьблення по дереву.

Книгодрукування та культурний розвиток

У цей період важливим досягненням стало поширення книжної культури. Спочатку книги переписували вручну, що було дуже довго й складно. Згодом у Європі виникло книгодрукування, яке поступово вплинуло і на українські землі.

Книги допомагали поширювати знання, підтримувати розвиток освіти та культури. Найчастіше це були церковні книги, літописи та повчальні твори.