# data[].attributes.attachment_caption
Оборона Севастополя

# data[].attributes.body
Оборона Севастополя тривала упродовж 243 днів і показала звитягу захисників міста і бездарність вищого командування країни і армії. Неодноразові штурми міста були відбиті зі значними втратами для німецьких і румунських військ, але загальні тільки бойові втрати радянських війсь майже в 5-6 разів перевершили втрати противника. Поразка радянських військ Кримського фронту на Керченському півострові дала змогу німецьким військам здійснити вирішальний наступ та прорвати оборону Севастополя, а втрата Криму в цілому — полегшила наступ військ противника на Кавказ.
Німецький генерал Курт Тіппельскірх заявив про захоплення на мисі Херсонес 100 тис. полонених, 622 гармат, 26 танків і 141 літаків, проте за радянським архівними даними число полонених не перевищувала 78 230 людей, а захоплення авіаційної техніки не було: літаки які залишалися в строю на момент 3-го штурму були частково передислоковані на Кавказ, частково скинуті в море і затоплені. У період з 1 по 10 липня 1942 року з Севастополя всіма видами транспортних засобів було евакуйовано 1726 солдатів Севастопольського оборонного району, інші захисники міста або загинули, або потрапили в полон

# data[].attributes.attachment_caption
Харківська операція

# data[].attributes.body
Три Армії Південно-Західного фронту прорвали оборону противника північніше і південніше міста і до 19 травня розвинули наступ, але противникові вдалося вийти в тил головного ударного угруповання радянських військ, оточити його на Барвінкінському виступі і майже повністю ліквідувати. Невдале закінчення операції спричинене помилками командування Південно-Західного напрямку і фронту в оцінці загальної оперативно-стратегічної обстановки і в організації наступу. З'єднання обох фронтів зазнали великих втрат, позбулися оперативного плацдарму на Сіверському Донці і не змогли здійснити влітку намічені на цьому напрямку наступальні операції. Загальні втрати радянських військ становили 277 190 військовослужбовців, з них 170 958 убитими, зниклими безвісти або захопленими в полон та 106 232 поранених. Середньодобові втрати становили 15 399 військовослужбовців.

# data[].attributes.body
Німецькі війська оточили армії радянського Південно-Західного фронту. Радянські війська залишили Київ і почали відступати, але це не врятувало їх від цілковитого розгрому. Серед інших тоді в бою загинуло командування Південно-Західного фронту: командувач генерал-полковник Михайло Кирпонос, начальник штабу генерал-майор Василь Тупіков, член Військової ради фронту Михайло Бурмистенко, тодішній голова Верховної Ради УРСР. Битва завершилась перемогою німецьких військ та оточенням радянських військ. Втрати з радянського боку сягали 700 тисяч вбитих та полонених, понад 1760 тисяч одиниць вогнепальної зброї, 411 танків і САУ, 28 419 гармат і мінометів, 343 бойових літаків

# data[].attributes.attachment_caption
Битва під Уманню

# data[].attributes.body
В оточення потрапили 2 артилерійські, 1 повітряно-десантна бригади, 6 прикордонних загонів, Окрема Коломийська прикордонна комендатура, тилові госпіталі оточених армій.

Більша частина радянських дивізій за кількістю особового складу, озброєння та техніки дорівнювала полку. Деякі танкові дивізії залишилися взагалі без техніки, втраченої в попередніх боях. Інші були зведені у військові групи, що складалися із командування та незначної частини бійців та техніки, адже за наказом командування найбільш цінні танкові кадри, які залишилися без танків, відзивалися у тил для отримання нової бронетехніки. Таким чином в оточення не потрапили танкові екіпажі 2 танкових дивізій.

# data[].attributes.attachment_caption
Розстріли в Бабиному ярі

# data[].attributes.body
28 вересня 1941 року у Києві з'явилось понад 2 тисячі листівок, у яких всім євреям наказували наступного дня зібратись на Лук'янівській площі. Формальним приводом для цього стали вибухи та пожежі на Хрещатику, яку влаштували НКВС та відступаюча Радянська армія. 29-30 вересня 1941 року у Києві відбулись масові розстріли у Бабиному Яру — було вбито 33 771 людину.

# data[].attributes.attachment_caption
Останній звільнений від нацистів населений пункт в Україні

# data[].attributes.body
8 жовтня 1944 р. від нацистів було звільнено останній населений пункт УРСР у її довоєнних межах — село Лавочне Дрогобицької області. Битва за визволення України тривала 22 місяці і складалася з ряду великих операцій (Корсунь-Шевченківська, Львівська, Карпато-Ужгородська), в яких брало участь до половини живої сили й бойової техніки всієї радянської армії. Вона стала одним з найважливіших етапів на шляху до Перемоги, і щонайменше 1 млн мобілізованих в Україні солдатів загинуло у Європі.

# data[].attributes.attachment_caption
Перший звільнений від нацистів населений пункт в Україні

# data[].attributes.body
18 грудня 1942 р. був звільнений перший населений пункт української території – с. Півнівка Міловського району Луганської обл. У боях за цей невеликий населений пункт загинуло 1066 червоноармійців. Усього за 1942 р. Червона Армія зазнала найбільших за історію свого існування втрат — 5,888 млн убитих. 14 лютого 1943 р. першим з обласних центрів було визволено Ворошиловград (Луганськ). Цього ж місяця звільнено було й Харків, але в березні 1943 р. його знову захопили німці.

# data[].attributes.attachment_caption
Центр рейхскомісаріату "Україна"

# data[].attributes.body
Політику, яка проводилася на території Райхскомісаріату Україна німецьким цивільним управлінням, коротко можна викласти кількома характерними цитатами із заяв райхскомісара України Е. Коха: «1. Німецький народ — це народ господарів; 2. Східні народи, як українці, так і всі інші, призначені слугувати своїм природним господарям; 3. Експлуатація Сходу є правом і обов'язком Німеччини; 4. Повне оволодіння завойованим Сходом вимагає знищення прошарку місцевої інтелігенції та всіх елементів, які становлять потенційну загрозу німецькому пануванню, будь то росіяни, українці або євреї».

# data[].attributes.location_name
Криворіжсталь, Kryvorizhstal Street, Kryvyi Rih, Dnipropetrovsk Oblast, Ukraine

# data[].attributes.attachment_caption
Продукцію експортує у 59 країн світу, зокрема в країни Азії (40 %) та Африки (10 %), та Індію (7 %).

# data[].attributes.headline
Криворіжсталь, Kryvorizhstal Street, Kryvyi Rih, Dnipropetrovsk Oblast, Ukraine

# data[].attributes.subject
Криворіжсталь, Kryvorizhstal Street, Kryvyi Rih, Dnipropetrovsk Oblast, Ukraine

# data[].attributes.body
Металургійний комбінат ''Криворіжсталь''

# data[].attributes.location_name
ПРАТ ЗАПОРІЖСТАЛЬ - АГ, Pivdenne Highway, Zaporizhzhia, Zaporizhia Oblast, Ukraine

# data[].attributes.attachment_caption
Унікальне географічне положення дає ПАТ «Запоріжсталь» логістичні переваги за рахунок близькості до постачальників сировини, водних та залізничних магістралей.

# data[].attributes.headline
ПРАТ ЗАПОРІЖСТАЛЬ - АГ, Pivdenne Highway, Zaporizhzhia, Zaporizhia Oblast, Ukraine

# data[].attributes.subject
ПРАТ ЗАПОРІЖСТАЛЬ - АГ, Pivdenne Highway, Zaporizhzhia, Zaporizhia Oblast, Ukraine

# data[].attributes.body
Металургійний комбінат ''Запоріжсталь''

# data[].attributes.location_name
Вulicya bez nazvi, Mariupol', Donets'ka oblast, Ukraine, 87500

# data[].attributes.attachment_caption
Цікавий факт: з металу «Азовсталі» виготовлено корвет «Гетьман Іван Мазепа».

# data[].attributes.headline
Вulicya bez nazvi, Mariupol', Donets'ka oblast, Ukraine, 87500

# data[].attributes.subject
Вulicya bez nazvi, Mariupol', Donets'ka oblast, Ukraine, 87500

# data[].attributes.body
Металургійний комбінат ''Азовсталь''

# data[].attributes.location_name
PHC2+Q5 Kramatorsk, Donetsk Oblast, Ukraine

# data[].attributes.attachment_caption
Основна продукція: обладнання для металургійної, вугільної, гірничодобувної та інших галузей промисловості.

# data[].attributes.headline
PHC2+Q5 Kramatorsk, Donetsk Oblast, Ukraine

# data[].attributes.subject
PHC2+Q5 Kramatorsk, Donetsk Oblast, Ukraine

# data[].attributes.body
Краматорський машинобудівний завод

# data[].attributes.location_name
X93H+VJ Kharkiv, Kharkiv Oblast, Ukraine

# data[].attributes.attachment_caption
Цікавий факт: перший трактор зійшов з конвеєра 1 жовтня 1931, і цей день прийнято вважати Днем народження заводу.

# data[].attributes.headline
X93H+VJ Kharkiv, Kharkiv Oblast, Ukraine

# data[].attributes.subject
X93H+VJ Kharkiv, Kharkiv Oblast, Ukraine

# data[].attributes.body
Харківський тракторний завод

# data[].attributes.location_name
V39Q+CG Zaporizhzhia, Zaporizhia Oblast, Ukraine

# data[].attributes.attachment_caption
Цікавий факт: внаслідок підйому води після спорудження греблі було затоплено понад 50 населених пунктів.

# data[].attributes.headline
V39Q+CG Zaporizhzhia, Zaporizhia Oblast, Ukraine

# data[].attributes.subject
V39Q+CG Zaporizhzhia, Zaporizhia Oblast, Ukraine

# data[].attributes.body
Дніпрогес