# data[].attributes.body
𝓓𝓪𝓷𝓪𝓼 se iz nafte izdvajaju jednostavni organski spojevi koji se ne rabe samo kao pogonska goriva, već se upotrebljavaju u brojne druge svrhe kao što je proizvodnja lijekova, boja, margarina, eksploziva i plastičnih masa.
𝓘𝔃𝓰𝓪𝓻𝓪𝓷𝓳𝓮𝓶 fosilnih goriva nastaju spojevi olova te niz štetnih plinova poput ugljikova(II) oksida i ugljikova(IV) oksida.
𝓤𝓶𝓳𝓮𝓼𝓽𝓸 fosilnih goriva možemo koristiti biomasu, energiju vjetra i sunca.
𝓛𝓸š𝓮 stvari o fosilnim gorivima su neumjereno i nekontrolirano korištenje fosilnih goriva rezultiralo je pojavom ekoloških problema globalnih razmjera.
𝓓𝓸𝓫𝓻𝓪 strana fosilnih goriva je proizvodnja lijekova.

# data[].attributes.body
𝓩𝓮𝓶𝓷𝓲 𝓹𝓵𝓲𝓷- ležišta zemninog plina redovito se nalaze uz lezišta nafte, ali nisu rijetka ni samostalna nalazišta.
𝓟𝓻𝓲𝓻𝓸𝓭𝓷𝓲 𝓹𝓵𝓲𝓷 nalazi se u prirodnim ''zamkama'', izoliranim pokrovnim naslagama iz kojih plin ne može migrirati prema površini.
𝓟𝓻𝓲𝓻𝓸𝓭𝓷𝓲 𝓹𝓵𝓲𝓷 smjesa je metana s manjim udjelima etana, propana i viših ugljikovodika, a može sadržavati i nešto ugljikova dioksida, sumporovodika, dušika, a katkad i helija i žive.
𝓟𝓻𝓲𝓻𝓸𝓭𝓷𝓲 𝓹𝓵𝓲𝓷 u svakodnevnom životu se koristi za grijanje, plin, kuhanje, koristi se u tvornicama, za pogon radnih strojeva, u industriji.
𝓖𝓵𝓪𝓿𝓷𝓲 sastojak zemnog plina jest metan. Zemni plin nije otrovan, ali je zagušljiv. Njegova je smjesa zrakom eksplozivna.
𝓤 𝓿𝓮𝓵𝓲𝓴𝓲𝓶 se gradovima najviše upotrebljava za grijanje vode i prostorija, pogon motornih vozila te za rad plinskih kuhala. S obzirom na važnost njegove uporabe u gradovima, prirodni se plin naziva i gradskim plinom.

# data[].attributes.body
𝓤𝓰𝓵𝓳𝓮𝓷 je fosilno gorivo s najvećim rezervama u svijetu. Nastao je od pradavnih biljaka koje su živjele u šumama blizu močvarnih područja. Proces je počeo prije 300 milijuna godina razlaganjem i taloženjem tih biljaka u močvarama.
𝓤𝓰𝓵𝓳𝓮𝓷 je, kao vrsta fosilnog goriva, crna ili crno-smeđa, sedimentna stijena sa sadržajem ugljika od 30% do 98%, pomiješanog s malim količinama sumpornih i dušikovih spojeva.
𝓟𝓻𝓸𝓬𝓮𝓼  nastajanja ugljena odvija se i danas, a nazivamo ga pougljenjivanje ili karbonizacija.
𝓟𝓻𝓮𝓶𝓪 sastavu i starosti ugljeni se dijele na kamene i smeđe ugljene.
𝓝𝓪𝓳𝓿𝓮ć𝓪 nalazišta ugljena se u Aziji, srednoj i južnoj Europi do sjeverne, srednje i Južne Amerike.
𝓝𝓪𝓳č𝓮šć𝓮 vrste ugljena su: umjetni ugljen, prirodni ugljen, kameni ugljen, koks, lignit, treset, drveni ugljen...
𝓣𝓻𝓲 su osnovna dijela ugljena: čista i goriva tvar, pepeo i voda.
𝓤𝓰𝓵𝓳𝓮𝓷 u svakodnevnom životu se koristi za grijanje, za pokret lokomotiva, za roštilj, za crtanje.

# data[].attributes.body
ⓃⒶⒻⓉⒶ
𝓝𝓪𝓯𝓽𝓪 je najznačajnije fosilno gorivo.
Bez nafte ne bi bilo benzinskih i dizelskih goriva koji pokreću većinu vozila, ne bi bilo odjeće i obuće od umjetnih vlakana, lijekova i plastičnih materijala.
𝓥𝓮ć𝓲𝓷𝓪 znanstvenika zastupa organsku teoriju.
𝓟𝓻𝓮𝓶𝓪 toj teoriji nafta je nastala od uginulih morskih organizama koji su padali na morsko dno.
𝓝𝓪𝓳𝓿𝓮ć𝓪 nalazišta nafte se nalaze u Saudijskoj Arabiji(266.800.000.000), a zatim u Kanadi(178.600.000.000).
𝓝𝓪𝓯𝓽𝓪 je tamna, gusta i uljasta tekućina. Hlapljiva je i zapaljiva tvar. Manje je gustoće od gustoće vode. Po kemijskom sastavu nafta je homogena smjesa pretežno ugljikovodika, no sadrži i manji broj organskih spojeva s kisikom, dušikom i sumporom.