# data[].attributes.body
U fosilna goriva ubrajamo ugljen, naftu i zemni plin. To su neobnovljivi izvori energije iz razloga što su im zalihe ograničene. Fosilna goriva sadrže organske molekule -lance molekula koji se sastoje uglavnom od ugljika.
Fosilna goriva su zapaljiva, izgaraju u prisutnosti kisika i tvore vodene pare, ugljični dioksid, pepeo i ostale nusprodukte.
Nafta je zelene, smeđe ili crne boje(ovisi o starosti i sastavu), ima karakterističan miris, tamna je i gusta uljasta tekućina manje gustoće od vode, zapaljiva je i hlapljiva te je homogena smjesa.
Zemni plin je zagušljiv, ali nije otrovan. Metan je glavni sastojak zemnog plina. Zemni plin je plin bez boje, okusa i mirisa, zato se miješa sa tvarima neugodna mirisa da se na vrijeme uoči curenje plina.
Ugljen je smjesa tvari, a najveća je količina ugljika, a potom vodika, kisika, dušika i sumpora. To je crno-smeđa sedimentna stijena.

# data[].attributes.body
Ugljen je nastao pougljenjivanjem biljnih ostataka u tlu pri uvjetima visokog tlaka i temperature i bez prisutnosti kisika. Ugljen koji je danas iskopan, star je između 200 i 300 milijuna godina. Govoreći o biljnim ostacima, govorimo o davnim biljkama koje su postojale u šumama pokraj močvara. Osim  prirodnog ugljena, postoje i umjetni ugljeni koji se proizvode zagrijavanjem različitih organskih tvari bez pristupa kisika (suha destilacija).
Što se tiče nafte, postoji nekoliko teorija. Najviše znanstvenika podupire organsku teoriju nastanka nafte prema kojoj je nafta nastala od uginulih morskih organizama koji su pali na morsko dno. Protekom vremena prekrili su ih slojevi pijeska i mulja. Zbog toga su porasli tlak i temperatura i anaerobne bakterije su, razlažući uginule morske organizme, stvarale naftu.
Zemni plin se nalazi u podzemnim ležištima pod povišenim tlakom. Vadi se bušenjem Zemljine kore u kontroliranim uvjetima, a zatim se dovodi na površinu u sigurnim uvjetima. Potom se plin čisti od primjesa i transportira do skladišnih cisterni.

# data[].attributes.headline
Najveća nalazišta nafte, plina i ugljena

# data[].attributes.subject
Najveća nalazišta nafte, plina i ugljena

# data[].attributes.body
Najveća nalazišta nafte se nalaze na Bliskom istoku, Sjeverno more, Karipsko more, sjeverna Afrika. Arapsko – perzijski zaljev ima više od pola svjetskih naftnih rezervi. Najveća nalazišta nafte u svijetu se nalaze u Venezueli, Saudijskoj Arabiji, Kanadi, Iranu, Iraku, Kuvajtu, Ujedinjenim Arapskim Emiratima, Rusiji, Libiji i Nigeriji. Značajna nalazišta nafte u Hrvatskoj su na dravskom, murskom, savskom i slavonsko-srijemskom području.
Bogata ležišta smeđeg ugljena prostiru se u širokom pojasu, od Azije preko srednje i južne Europe do Sjeverne, Srednje i Južne Amerike. Poznata su svjetska ležišta kamenog ugljena u SAD-u, Ukrajini, Rusiji, Kini, Velikoj Britaniji, Njemačkoj, Poljskoj, sjeveroistočnoj Indiji, DNR Koreji i Republici Koreji, zap. Australiji, Južnoafričkoj Republici i dr.
Raspored zaliha prirodnog plina sličan je kao i kod nafte. Glavne zalihe nalaze se na Srednjem Istoku posebice u Iranu koji posjeduje gotovo petinu svjetskih rezervi i Katar s nešto više od 13%. U Europi Rusija ostvaruje potpunu dominaciju u zalihama s gotovo 17%, a zemlje bivšeg SSSR-a, u kojima se i nadalje ne može isključiti snažan ruski utjecaj, gotovo 29%.
Ležišta prirodnog plina se nalaze uglavnom u sedimentnim stijenama (pješčenjacima, karbonatima i dolomitima), na dubinama od nekoliko stotina do nekoliko tisuća metara.

# data[].attributes.headline
Korištenje fosilnih goriva u svakodnevnom životu

# data[].attributes.subject
Korištenje fosilnih goriva u svakodnevnom životu

# data[].attributes.body
Ugljen se prvenstveno koristi kao gorivo, za zagrijavanje prostorija i dobivanje visokih temperatura u talionici metala, u pećima kovačnica, zatim kao gorivo za roštilje (drveni ugljen). Također se danas ugljen koristi u proizvodnji lijekova, umjetne gume, plastike, odjeće, boje i dr.
Aktivni ugljen se koristi za pročišćavanje vode, u liječenju trovanja hranom, za izbjeljivanje zubi i dr.
Benzin i dizel nastaju iz ležišta sirove nafte u zemlji ili ispod oceana. Ta dva goriva svakodnevno se koriste za pokretanje mnogih vozila i radnih strojeva, opreme za održavanje i slično.
Frakcijskom destilacijom nafte dobivamo još neke važne proizvode: tekući plin, petrolej, kerozin, loživo ulje, parafin, bitumen i dr.
Zemni plin se koristi za kuhanje jela, zagrijavanje prostorija, a često i kao alternativno gorivo za automobile, zatim za rad plinskih kuhala.

# data[].attributes.body
Najčešće vrste ugljena su smeđi i kameni ugljen. Lignit je najpoznatiji smeđi ugljen, a antracit najpoznatiji kameni ugljen. Postoje i umjetni ugljeni poput koksa, drvenog ugljena, koštanog ugljena, aktivnog ugljena i čađe.

# data[].attributes.headline
Prednosti i nedostaci upotrebe fosilnih goriva

# data[].attributes.subject
Prednosti i nedostaci upotrebe fosilnih goriva

# data[].attributes.body
Kada govorimo o prednostima upotrebe fosilnih goriva možemo reći da je njihova upotreba stvorila milijune radnih mjesta širom svijeta. Ona su zapravo ekonomski pokretač. Fosilna goriva su povezana sa svim područjima gospodarstva, od prijevoza, komercijalnih i skoro svakog zadatka koji svakodnevno obavljamo.
Kao nedostatak izgaranja fosilnih goriva, na ovaj ili onaj način, možemo reći da negativno utječe na sve nas. Njime se ispuštaju onečišćivači zraka u atmosferu, što šteti našem zdravlju. Njime se oslobađaju i staklenički plinovi i pridonosi klimatskim promjenama, što uzrokuje sve jače oluje, poplave i toplinske udare. Naša ovisnost o fosilnim gorivima može mijenjati pH vrijednosti oceana, iscrpiti količinu kisika u jezerima i utjecati na prinos usjeva. Prilikom izgaranja fosilnih goriva stvara se kiselo okruženje koje šteti prirodnom ekosustavu te spomenicima i građevinama napravljenim od vapnenca i mramora.
Treba spomenuti i ljudske pogreške poput izlijevanja nafte iz tankera koje donose niz štetnosti u ekosustavu te nepravilno rukovanje prirodnim plinom, što dovodi do onečišćenja zraka.
Osim okoliša, zagađenjem je pogođeno i stanovništvo koje pati od respiratornih i kardiovaskularnih bolesti.

# data[].attributes.headline
Korištenje drugih izvora energije umjesto fosilnih goriva

# data[].attributes.subject
Korištenje drugih izvora energije umjesto fosilnih goriva

# data[].attributes.body
Umjesto fosilnih goriva možemo koristiti obnovljive izvore energije poput energije biomase, energije sunca, energije vjetra, solarne energije. Također možemo koristiti alternativne izvore energije kao što su biodizel, alkohol, bioplin i druge.