# data[].attributes.body
Nafta je gusta tekućina tamne boje i neugodnog mirisa ukoliko je velik sadržaj sumporovih spojeva. Sastoji se od ugljikovodika, manjih količina spojeva dušika, sumpora, kisika te mineralnih tvari. Nastaje taloženjem biljaka i životinja u zemlji tijekom dužeg vremenskog perioda.

# data[].attributes.body
Nafta se uglavnom nalazi ispod površine Zemlje ili morskog dna. Najveća nalazišta nafte na svijetu su u: Saudijskoj Arabiji, Rusiji, SAD-u, Iranu, Meksiku. Do nje se dolazi bušenjem u podzemlje, a do površine dolazi pumpama.

# data[].attributes.body
Nafta se u svakodnevnom životu koristi kao frakcija benzina. Također se od nje rade boje, lijekovi, eksplozivi, lakovi te svakakva kozmetička sredstava. Naftu je danas lako izvući zahvaljujući tehnološkim napretkom te ju je također lako i transportirati. Osim što je glavni izvor energije koristi se kao izvor energije za strojeve i vozila. Posljedice izvlačenja nafte su mogući zdravstveni problemi kod radnika u rafinerijama ili kod stanovnika u blizini mjesta gdje se vadi nafta, zagađenja ekosustava, mora i zraka što uništava biljni i životinjski svijet.  Kako bi smanjili zagađenje možemo koristiti obnovljive prirodne resurse kao što bi npr. zamijenili benzin u automobilima sa strujom koja se napaja sa solarnim panelima.

# data[].attributes.body
Zemni ili prirodni plin je plinovito fosilno gorivo sa velikim udjelom metala. Nastao je raspadanjem organizama u dubini zemlje pod djelovanjem visoke temperature i tlaka. Nalaze se u podzemnim ležištima nalazi u plinovitom stanju.

# data[].attributes.body
Zemni plin se nalazi uglavnom u sedimentnim stijenama na dubinama od nekoliko stotina do nekoliko tisuća metara. Države koje imaju većinu zemnog plina na svijetu su: Rusija, SAD, Iran, Alžir, Nigerija, Venezuela, Ujedinjeni Arapski Emirati. Na površinu se dovodi izradom bušotina i kontroliranim eruptiranjem.

# data[].attributes.body
Zemni plin se najčešće koristi u svakodnevnom životu u kućanstvima, prijevoznim sredstvima i za grijanje. Lako je doći do plina, lako se transportira putem plinovoda i nije pod utjecajem vremenskih prilika. Negativna strana korištenja plina kao neobnovljivog izvora energije je zagađenje atmosfere što utječe na globalno zagrijavanje i ostale klimatske promjene. Oštećuje se ozonski omotač te se čestom uporabom plina povećava broj kiselih kiša.

# data[].attributes.body
Ugljen je vrsta fosilnog goriva koja je crne ili crno-smeđe boje. To je stijena koja sadrži od 30% do 98% ugljika, pomiješanog s malim količinama sumporovih i dušikovih spojeva. Nastaje raspadanjem biljne tvari u močvarama tijekom milijuna godina. Jedne od najčešćih vrsta ugljena su prirodni ugljen i umjetni.

# data[].attributes.body
Ugljen se uglavnom nalazi ispod zemljine površine na sjevernoj polutci svijeta. Države sa najvećim rezervama ugljena u svijetu su: SAD, Rusija, Kina, Australija, Indija, Njemačka.

# data[].attributes.body
Ugljen se kao i plin može koristiti za grijanje. Može se također koristiti za izbjeljivanje zubi, kreme za lice te razne kozmetičke proizvode. Ugljen je također neobnovljiv izvor energije te kao i kod nafte i plina, njegovo izgaranje šteti atmosferi i biljnom i životinjskom svijetu.

# data[].attributes.body
Najbolja zamjena za fosilna goriva su obnovljivi izvori energije koje možemo neprestano crpiti a da pritom ne zagađuju okoliš. To su: vjetar, sunce, voda i biogoriva. Vjetar služi da se pomoću vjetroelektrana energija pretvara u električnu energiju. Iz sunca se pomoću solarnih panela svjetlosna energija pretvara u električnu energiju. Voda se pomoću hidroelektrana pretvara također u električnu energiju. Biogoriva su goriva koja se dobivaju preradom biomase dok biomasu možemo koristiti za proizvodnju vatre. Biogoriva su zamjena za sva fosilna goriva.