# data[].attributes.body
Nafta je sirovo zemno ulje koje je jedno od najznačajnijih fosilnih goriva. Tamna je, uljasta, gusta i smeđozelena do smeđocrna tekućina. Hlapljiva je i zapaljiva tvar. Ima manju gustoću od vode. Najčešće se pronalazi u sedimentalnim slojevima Zemlje. Postoji više teorija o njezinom nastanku. Većina znanstvenika danas misli da je nafta organskoga podrijetla nastala od supstancija različitih sitnih životinjskih i biljnih morskih organizama koji su padali na morsko dno. U uvjetima povišene temperature, visokog tlaka i nedostatka kisika anaerobne su bakterije, razlažući uginule organizme stvarale naftu. Naftu koristimo najčešće za benzinska i dizelska goriva koji pokreću vozila, no koristimo je i za odjeću i obuću od umjetnih vlakana, kozmetičke proizvode lijekove i razne plastične materijale. Najveća nalazišta nafte nalaze se u Saudijsko Arabiji, Iranu, Venecueli, Kazahstanu, Kini i Rusiji.

# data[].attributes.body
-nafta
-ugljen
-zemni plin

# data[].attributes.body
Ugljen je fosilno gorivo s najvećim rezervama na svijetu. Crne je i smeđe boje. Složena je i heterogena smjesa. Ima visoku toplinu i podržava gorenje. Tvrdoća mu je vrlo mala. Što je on stariji te se nalazi dublje u dnu to je bogatiji ugljikom i kvalitetniji stoga se pri izgaranju oslobađa više energije. Nastao je raspadanjem i kompakcijom biljaka u šumama blizu močvara tijekom milijuna godina. Tlak je rastao, a temperatura se dubinom povećavala. U odsutnosti kisika i djelovanjem bakterija te su se organske tvari razlagale pri čemu je nastao ugljen. Ugljen dijelimo na dvije glavne skupine, prirodan ugljen koji je nastao pougljenjivanjem i na umjetni koji je nastao suhom destilacijom. Glavne vrste su kameni i smeđi ugljen koji spadaju pod prirodne ugljene. Najpoznatija vrsta kamenog ugljena je antracit, a smeđega lignit. Osim što se koristi za energiju vrijedna je sirovina u proizvodnji umjetne gume, odjeće, boje, plastike, papir i parfema. Upotrebljava se i u liječenju, za izbjeljivanje zubi, maske za lice i lijekove. Najveća nalazišta su u SAD-u, Kini, Rusiji, Njemačkoj, Kanada i jug Afrike.

# data[].attributes.body
Zemni plin ili prirodni plin je smjesa pretežito metana koja se u prirodnim podzemnim ležištima nalazi u plinovitom stanju. Najčešće se nalazi blizu nalazišta nafte. Bez boje je, mirisa i okusa pa se stoga miješa s tvarima neugodna mirisa kako bismo na vrijeme uočili curenje plina. Zemni plin nije otrovan, ali je zagušljiv. Zato se mora paziti na plinske instalacije jer ako su propusne i neispravne izravno ugrožavaju ljudski život. Smjesa sa zrakom je eksplozivna. Pošto je jedan od fosilnih goriva zalihe su mu ograničene. Uporaba mu je raznovrsna. Uporabljuje se u kućanstvu i industriji za grijanje voda i prostorija, za rad plinskih kuhala i kao pogon motornih vozila. Najveća nalazišta su u Egiptu, Rusiji i u Africi Nigerija.

# data[].attributes.body
Postoji više nedostataka nego koristi u uporabi fosilnih goriva. Prednosti su što pruža puno energije po jeftinoj cijeni, lak je i jednostavan za prijenos i spremanje. Njegovi najveći nedostaci su što šteti i uništava okoliš te ljudsko zdravlje. Njihovim izgaranjem nastaju štetni spojevi plinova koji odlaze u atmosferu i ozonski omotač koji rad tih plinova puca. Radi tih rupa u ozonu dolazi do efekta staklenika koji se u današnjici sve više osjeti. On pridonosi izumiranju biljaka i životinja, radi njega se otapaju ledenjaci radi čega se povisuje razina vode. Također u atmosferi plinovi u dodiru s vodom stvaraju kisele kiše koje isto tako djeluju loše na naš svije.

# data[].attributes.body
Obnovljivi izvori kao zamjena:
-VODA(hidroelektrane)
-SUNČEVA ENERGIJA(soralni paneli)
-VJETAR(vjetroelektrane)
-BIOGORIVA koja se dobivaju preradom biomase