# data[].attributes.attachment_link.description
Du kender MyAI på Snapchat, ChatGPT og sikkert også en masse andre chatbots. Men hvordan fungerer de egentlig? Hvordan er de programmeret? Og hvad er - BørneTelefonen

# data[].attributes.body
Artikel

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Det kan virke uoverskueligt at integrere kunstig intelligens (AI) i undervisningen. Men med en stribe konkrete tips fra to pædagogiske konsulenter bliver det mere håndgribeligt.

‍

Den kunstige intelligens er for alvor rykket ind i langt de fleste klasseværelser. Det stiller en række nye krav til både skoleledelser, lærere og elever og giver indimellem også dybe panderynker.

‍

Men det behøver ikke være svært at integrere AI i undervisningen, og hvis man bruger de nye teknologiske muligheder på en god måde, kan undervisningen bliver både sjovere og bedre - også for de svageste elever. Sådan lyder det fra to eksperter i kunstig intelligens i folkeskolen i form af Danièle Eychenne og Mikkel Aslak fra CFU (Center for Undervisningsmidler), der støtter og udvikler god undervisning i grundskoler og på ungdomsuddannelser.

‍

Ikke mindst i sprogundervisningen giver kunstig intelligens nye muligheder for at sætte skub i elevernes læring og leg med sproget, siger Daniele Eychenne. Hun er pædagogisk konsulent for fransk med et særligt fokus på at integrere AI i sprogundervisningen i folkeskolen.

‍

Kunstig intelligens giver virkelig mange gode og nye muligheder. Nu kan du allerede i begyndersprog arbejde med nogle sværere og mere interessante emner, fordi du kan få hjælp fra AI. Måske kan eleverne lave rollespil, hvor de skal blive enige om noget. Når de kommer til kort, efter at have aktiveret alt, hvad de kan uden AI, kan de få hjælp fra teknologien til at komme videre, finde gode udtryk eller øve udtalen," siger Danièle Eychenne.

‍

På samme måde kan eleverne lave en præsentation om, hvad eksempelvis den plads musik har i deres liv. Her tager eleverne igen udgangspunkt i det, de kan, og når de mangler udtryk eller viden om emnet, kan de søge hjælp fra AI, lyder det fra Danièle Eychenne.

‍

‍

Handler om motivation for at lære
Men er det ikke regulært snyd at kunne hente hjælp udefra, ville den kritiske journalist måske spørge? Ikke hvis du spørger eksperterne. For så ville det vel også være snyd at tillade brug af ordbøger og leksika. Men undervisningen og ikke mindst også vurderingen af elevernes evner skal tilpasses den nye virkelighed.

‍

"I den virkelige verden søger vi også hele tiden hjælp og bliver på den måde klogere. Men selvfølgelig: Hvis en elev ikke er motiveret for at lære, vil denne tænke i AI fra start, lige som man før i tiden ville skrive sine lektier af fra andre. Det vigtige er, at det skal være interessant og give mening for eleverne," siger Danièle Eychenne fra CFU.

‍

Samme melding lyder fra Mikkel Aslak, der udover at være konsulent ved CFU i Aarhus også underviser på Marienhoffskolen i Syddjurs Kommune.

‍

Han mener, at man er nødt til - og kan få storværdi ud af - at omfavne de nye muligheder. Det er absurd, hvis man som lærer for eksempel forsøger at forhindre eleverne i at blive dygtige til at skrive prompts i et forsøg på at forhindre snyd, lyder det.

‍

"Man behøver som elev ikke nødvendigvis begynde sit arbejde fra scratch. Du kan også få et udgangspunkt, som du så kan forholde dig kritisk til, sætte dit personlige præg på og få feedback på fra din chatbot. Ressourcestærke elever har altid haft den kæmpe fordel, at de kan få hjælp fra deres forældre. Nu kan de svagere elever også få kompetent hjælp undervejs - hvis de lærer at bruge værktøjerne," siger Mikkel Aslak.

‍

‍

Kan udfolde de svage elevers potentiale
I det hele taget giver den kunstige intelligens langt bedre muligheder for at tilpasse undervisningen til den enkelte elev, herunder også dem, der for eksempel er udfordrede i traditionel boglig forstand.

‍

"Hvis vi ikke lærer de svagere elever at bruge de nye muligheder, vil det øge uligheden, fordi de ressourcestærke er gode til at navigere rundt. Men ordblinde, svagt-skrivende og andre med udfordringer i skolen kan bruge kunstig intelligens til at lave nogle rigtig gode ting, som netop udfolder det potentiale, de har i sig," siger Mikkel Aslak fra CFU.

‍

Samtidig er det afgørende, både for lærere og elever, at den kunstige intelligens ikke bliver en sovepude for regulær undervisning og læring. Det skal gå hånd i hånd.

"Den bedste læring sker mellem mennesker. Så AI skal faciliteres i en dansk skolekontekst, hvor vi ikke uddanner hver elev for sig, men passer på vores traditioner og værdier med fokus på fællesskab, arbejde i grupper og samtaler mellem elever og lærer. Det er ikke enten eller, men en vekselvirkning," siger Mikkel Aslak.

‍

Derfor er tilgangen hos CFU, som stiller et bredt udvalg af bøger, film, spil og digitale ressourcer til rådighed forskolerne, også at 'berige' materialer med forslag til, hvordan man kan anvende AI som et supplement.

‍

‍

Mere fokus på proces frem for produkt
Når AI er integreret i undervisningen, er det ekstra vigtigt, at man som lærer ikke lægger alt vægten på det færdige produkt. Dels fordi man ikke kan være sikker på, hvor stor en del, der er genereret af henholdsvis menneske og robot, og dels fordi det vigtige er, om eleverne kan formå at bruge de nye teknologier, der hvor det giver mening og på en meningsfuld måde.

‍

"Hvis eleven producerer noget på skrift, kan vi ikke vurdere det alene på den baggrund. Det skal følges op af noget mundtligt," siger Danièle Eychenne og suppleres af Mikkel Aslak.

‍

"At skrive er nu bare en del af læringsprocessen - på nær i eksamenssituationer, som endnu ikke er indrettet til de nye teknologier. Det er faktisk i tråd med god undervisning, at vi arbejder med rejsen mod målet og ikke kun kigger på produktet," siger Mikkel Aslak.

‍

‍

Gode råd til at komme i gang med AI
‍
‍1. Snak med hinanden i personalerummet og på teammøder om, hvad I tænker om kunstig intelligens. Del erfaringer, glæder, bekymringer og gode idéer. Aftal med ledelsen, hvilke værktøjer I bruger.
‍
2. Sæt dig ind i det basale. Hvad er den generative kunstige intelligens for noget? Overlad det ikke til it-vejlederen at forklare eleverne om AI. Du kan selv eksperimentere med forskellige sprogmodeller som ChatGPT, Gemini eller Copilot. Med eleverne kan du bruge SkoleGPT, der er udviklet til brug i undervisningen. Få erfaringer. Tag evt. et kursus i at skrive gode prompts.
‍
3. Snak åbent med eleverne om AI. Hør, hvad de tænker, hvad der motiverer dem, og tal med dem om, hvad AI kan og ikke kan, og hvilke værktøjer de allerede bruger.
‍
4. Begynd at eksperimentere med generativ AI i den daglige undervisning. Det kan blot være med små øvelser i begyndelsen. Med erfaringerne vil du langsomt opbygge vigtige nye kompetencer sammen med dine elever.
‍
5. Vend dit fokus mod processer og selve rejsen og mindre mod målet og de færdige produkter - tænk i formativ feedback.
‍
6. Lad være med at tro, du skal have det fulde overblik over alle muligheder - for det er ganske enkelt ikke muligt, når det kommer til AI.

‍

# data[].attributes.attachment_link.title
Eksperter: Sådan kommer du godt i gang med AI

# data[].attributes.attachment_link.description
Det kan virke uoverskueligt at integrere...

# data[].attributes.headline
Inspiration til AI i undervisningen - VIA

# data[].attributes.subject
Inspiration til AI i undervisningen - VIA

# data[].attributes.body
Blandt andet med blogindlæg af Mikkel Aslak, som sidder med i ekspertgruppen i UVM om KI i undervisningen

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kunstig intelligens

Kunstig intelligens og særligt de generative sprogmodeller, som for eksempel ChatGPT, udfordrer flere områder af vores undervisningspraksis. Den nye teknologi indebærer muligheder for at snyde og springe vigtige processer over, men den kan også tilføje spændende nye måder at arbejde på. Vi står overfor en stor opgave, hvor vi skal bruge teknologien til det gode og mindske mistænkelighedsgørelse.

Her er 6 råd til at arbejde med AI
Bare rolig. Selv om kunstig intelligens er kommet for at blive, vil fokus på mennesker, lærere og fællesskaber blive vigtigere end nogensinde før i fremtidens skole, skriver CFU-konsulent Mikkel Aslak Koudal Andersen på Folkeskolen.dk. Han giver her seks konkrete råd til at arbejde med AI i skolen.
Hvad stiller vi op med AI lige nu?
Der skrives bøger, laves kurser, oprettes facebookgrupper, og snakken går i personalerummene og ledelsesgangene.

Ekspertgrupperne er godt i gang med at udtænke fremtidens prøver og fremtidens undervisning. Jeg er selv med i et kommissorium under Undervisningsministeriet, hvor vi endevender prøver og undervisning i forhold til de nye teknologier. Det skal ende med nogle anbefalinger til undervisningsministeren til foråret.

Jeg ved, at mange lærere og skoleledere lige nu træder vande, og det kan være svært at vide, hvordan man skal forholde sig til kunstig intelligens (AI).
Bare rolig...
Mit første budskab er: Bare rolig. I fremtidens skole bliver fokus på mennesker, lærere og fællesskaber vigtigere end nogensinde før.

Mit andet budskab er: Bare rolig. Der er mange muligheder for, at vi sammen kan skabe en endnu bedre folkeskole. Jo mere, jeg ser på hvilke forandringer der er nødvendige, jo mere tænker jeg, at det nok skal gå. De didaktiske greb og pædagogiske dagsordner, vi skal vende os mod, er gode gamle dyder, som vi kender i forvejen.

Mit tredje budskab er det mest centrale i dette indlæg: Hvad gør vi lige, nu mens vi venter på, at diverse udvalg, ekspertgrupper og politikere kommer med udmeldinger?

Det skal du ikke gøre

Først lige et par om om, hvad du ikke skal gøre lige nu.

Vent ikke på, at det der AI forsvinder igen - det gør det ikke.

Vent ikke på, at der laves et program, som kan afsløre elevernes snyd med AI- modeller - det kommer der formentlig aldrig.

Men hvad gør vi så - lige nu og her?
Det skal du gøre: 1. Snak sammen
Vi er alle fælles i denne tid, hvor vores skole står foran ret store forandringer, derfor er det vigtigt, at vi taler sammen om både bekymringer og glæder. Pas dog på ikke at falde i dommedagshullet, hvor AI overtager lærerens rolle og bliver den enkeltes personlige assistent. Med en kunstig intelligens i rummet, bliver underviserens rolle måske lidt anderledes, men bestemt ikke mindre vigtig. Det er os der skal skabe rammerne for at undervisningen folder sig ud i fællesskabet og kan se de enkelte elever i øjnene. Det vil altid være vigtigt. Vær konstruktive i jeres samtaler - det skylder vi skolen og vores elever.
2. Brug det selv
Det er bare med at komme i gang. Det bliver noget vi skal bruge, og det er også noget der allerede i dag vil kunne hjælpe dig som underviser. Start med enten ChatGPT (som umiddelbart er det bedste) eller SkoleGPT (Som er datasikkert og som eleverne dermed også kan bruge. Det har dog stadig nogle betabørnesygsomme).

For at komme godt i gang, skal du lære at "prompte". Altså instruere chatbotten, så du kan få noget fornuftigt ud af den. Det gør du både ved at prøve dig frem og ved at læse lidt op på gode råd om at prompte (Det er jo også en ny faglighed, som vi lige om lidt skal lære alle vores elever). Tænk ikke på AI som en maskine der skal lave en tekst for dig, men som en sparringsmakker, der kan give masser og gode og dårlige idéer.

Jeg anbefaler at du sætter chatbotten i spil på følgende områder:

Få idéer til strukturer og undervisningsplaner inden for det emne du skal til at arbejde med.

Få idéer til aktiviteter i undervisningen. F.eks. skriftlige,- bevægelses,- og legeaktivteter.

Få den til at forenkle spørgsmål eller tekster, så de er nemmere at forstå.

Få den til at lave bud på spørgsmål eleverne kan arbejde med. Den kan f.eks. lave de samme spørgsmål i forskellige sværhedsgrader og dermed hjælpe med at differentiere undervisningen.

Få den til at lave udkast til små faglige historier, som kan fortælles i undervisningen.

3. Sæt dig ind i basis om AI
Der er kommet en ny teknologi, som vi alle sammen skal forstå lidt basis omkring. Overlad det ikke til din it-vejleder, at forklare eleverne hvad det egentlig er. Det er vigtigt for alle at vide. Både for selv at kunne bruge og formidle AI, men også for at kunne deltage i debatten om hvad vi skal, - og ikke skal bruge det til.

En klassisk misforståelse hos mange, er at AI's intelligens bliver overvurderet. Det er en statistisk model med en masse data. Den kan ikke noget intelligent på egen hånd. Det er især vigtigt at sætte sig ind i de etikker og bias, der ligger indlejret i systemerne.

Der findes mange gode artikler, blogs, podcasts, tv-udsendelser og foredrag, som du kan bruge til at sætte dig ind i forståelsen af teknologien.
4. Snak åbent med eleverne
De fleste (snart alle) elever kender det godt og har egne erfaringer med forskellige former for generativ AI. Vi skal tale åbent og nysgerrigt med dem om det. Nogle tror stadig de kan holde det hemmeligt ved ikke at snakke om det i klassen, men vi må være der sammen med dem, så vi fortsat befinder os i samme verdensbillede.
5. Brug det i undervisningen
Vi behøver ikke vente på officielle anvisninger. Det er bare med at komme i gang. Helt fra de mindste klasser, hvor vi kan lege med tekst til billede redskaber. Det er da ret fedt at kunne skabe billeder med ord man lige har lært at skrive (den funktion findes i Padlet via Skoletube).

Med SkoleGPT, kan du med eleverne undersøge gode anvendelsesmuligheder. Måske kan det give gode idéer til hvilke holdninger der findes til f.eks. vinterbadning, som min datter i 9. kl. lige er begyndt at skrive om. Så får man en nuanceret sparring inden selve skrivefasen.
6. Procesorienteret undervisning og formativ feedback
Lad os begynde at øve os på de didaktikker og pædagogiske greb, som formentlig bliver centrale i en tid med AI i undervisningen.

Vi skal generelt bevæge os mere imod processerne og dermed også den mere formative feedback, hvor vi ikke lægge så stor vægt på det endelige produkt, men mere på den mestring der ligger i at nå derhen. Helt kort skal vi gå fra et præstationsfokus til et mestringsfokus. Så må vi bare håbe at hele systemet meget snart går samme vej.

Det gode ved at det er her den nye vej ligger, er at det ikke er spor nyt. Vi har lært på seminarierne og læreruddannelserne, at det er god undervisning når vi arbejder med rejsen mod målet og ikke kun ser på produktet. Det er jo bare lidt svært, når eleverne igen og igen vurderes på produktet.

Måske kommer der nu et skifte, som er helt i tråd med god dansk/nordisk undervisning. Vi skal arbejde meget med fællesskab, relationer og processer. Hvis det er den nye virkelighed, ser det måske slet ikke så skidt ud.

Hvis det hele skal sammenfattes i en kort afrunding, må det være noget i stil med det her:

Vær bevidst om at vi står overfor et nybrud, som vi alle skal forholde os til.

Forhold dig til det.

Brug det - få erfaringer i både forberedelsen og undervisningen.

Et nybrud, vi er nødt til at omfavne
Generelt skal vi alle sammen være bevidste om, at vi står over for et nybrud, som vi alle skal er nødt til at forholde os til. Så derfor: Forhold dig til det.

Brug AI og få erfaringer i både forberedelsen og undervisningen. Og bare rolig: Det er stadig din relation til eleverne, der er afgørende.

Mikkel Aslak er pædagogisk konsulent ved VIA CFU. Mikkel har erfaring med AI i undervisningen og sidder derfor også med i ekspertgruppen omkring AI i skolen. Mikkel deler her et par tanker, om hvorledes AI vil ændre vores praksis i grundskolen.

AI er her - og vi må se i øjnene, at den også bliver en del af vores undervisning. Dermed må vi også erkende, at vi skal genoverveje både prøveformer og hvordan vi stiller opgaver i undervisningen.

Jeg tror på, at det kan være anledningen til at vi kommer til at lave bedre undervisning. Ja ja, det her er ja-hatten i yderste potens. Der er masser af faldgruber og ting vi skal være opmærksomme på, men jeg tror virkelig på at undervisningen i fremtiden vil kræve en bedre undervisning - og det er da også værd at fokusere på. Artiklen her har udgangspunkt i i grundskolen, for det er den jeg har min gang.
Færre og bedre prøver
I den danske grundskole har vi langt flere prøver, end nogen af de lande vi normalt sammenligner os med. Desuden er prøverne meget styrende for store dele af undervisningen i især de sidste år af grundskolen. Det betyder at læreren må gå på kompromis med god undervisningspraksis, og med kreativitet og fordybelse. AI kan være anledningen til at få ryddet ud i prøverne, så der bliver mere plads til god undervisning og mindre teaching to the test. Det vil efter min mening giver væsentlig bedre kvalitet i undervisning.
Fokus på processer og formativ feedback
Når tekster i sig selv ikke længere er (hvis de nogensinde har været det) et udtryk for en elevs niveau eller standpunkt, bør undervisningen i højere grad have et øget fokus på elevernes valg i processerne. Underviserne skal give eleverne feedback på hvad de gør for at nå frem til de ønskede resultater, herunder også om de har fået sparring af generativ AI og hvordan programmerne har kunne bidrage. At formativ feedback og procesorienteret undervisning er grundlag for god undervisning er ikke noget nyt. Det har bare haft lidt trænge kår i en tidspresset undervisning, hvor fokus hurtigt ender på præstationen og produktet. I dette didaktiske afsnit vil jeg også gerne nævne PBL (Problembaseret læring), scenariedidaktik og andre didaktikker som involverer eleverne til mere personlig stillingtagen. Også mundtlighed og praksisfaglighed ser jeg få en mere central plads.

Se et eksempel på en procesorienteret skrivemodel med skoleGPT nederst i artiklen.
Færre og bedre lektier
Lektier har altid været lidt af en mærkesag for mig. Vi har i mange år vidst, at mange typer traditionelle lektier ikke gør målbar forskel for læringen. Tværtimod kan det være med til at skabe udbrændthed. Opgaver skal laves i skolen, hvor man kan få hjælp og støtte til processerne. Alligevel er der stadig (privat)skoler og lærere der stolt melder ud, at der er mange lektier, som symbol på høj faglighed. Med AI-redskaber, kan vi blive nødt til at gå væk fra den type lektier, som giver mindst mening, og få mere af de lektier der giver mest mening. Det kan f.eks. være "Snak med dine forældre om...", Undersøg 3 fødevarer i jeres køleskab", osv.
Fællesskaber, relationer og kreativitet
Jeg tror så meget på den danske skoletradition og på mennesker i det hele taget, at jeg forudser en øget fokus på vigtigheden af fællesskaber, relationer og menneskelig kreativitet. I princippet vil alle kunne sidde med deres egen tilpassede chatbot-underviser og få tilpasset indhold, opgaver og feedback. Men sådan foregår god læring ikke. Den foregår i et menneskeligt samspil, som både er bøvlet og kompliceret - men vi kan ikke undvære den.

Så i en tid, hvor mange frygter for fællesskaberne, tror jeg at vi bliver mere bevidste om vigtigheden af ægte relationer - også i undervisningen.

Praksis og fællesskaber er altid god undervisning
Kritisk tænkende elever
Endelig er jeg også begejstret for, at vi nu absolut bliver nødt til at danne de kommende generationer til at være kritisk tænkende. Det har jo længe været vigtigt, men det er som at vi nu med generativ AI, alle kan se hvor bevidste vi skal være omkring det indhold vi bliver præsenteret for.

AI er her - og det kan virke lidt uoverskueligt at forholde sig til, men vi kan lige så godt komme i gang. Det skrev jeg et lille indlæg om på Folkeskolen.dk
Du kan kommentere på Mikkel indlæg her

Flere redskaber er allerede tilgængelig for elever og lærere i grundskolen. På denne side ser vi dog bort fra programmer, der ikke umiddelbart lever op til GDPR lovgivningen. Der er dog fortsat gode muligheder for teknologisk leg og eksperimenter med kunstig intelligens i klasserummet.
SkoleGPT
SkoleGPT er en open source, gratis og sikker generativ AI. SkoleGPT kan bruges i undervisningen af både elever og lærere. SkoleGPT er udviklet i Danmark af Future Classroom LAB og CFU ved Københavns Professionshøjskole. SkoleGPT er et godt udgangspunkt for dialog og afprøvninger omkring generativ AI

Prøv SkoleGPT her

SkoleBot og DanskGPT er to alternativer til SkoleGPT.
Padlet - Magisk Padlet
Padlet kan lade AI oprette en udkast til dig.
Når du opretter en ny Padlet, kan du i stedet for at vælge design vælge funktionen vælge "magisk Padlet". Sådan gør du:

Går til Padlet

Vælg Lav et Padlet

Vælg det grønne MagicPadlet tegn ( i toppen til højre)

Lav en kort beskrivelse af dit formål med din Padlet

Nu genererer AI'en et forslag til dig

Dit forslag kan ændres og tilpasses efter dine ønsker. På dette eksempel skrev jeg:
" Lav en kort introduktion til Micro:bit for 4. klasse. Der skal både være teori og øvelser", se hvad magisk Padlet foreslog

Funktionen er pt. begrænset til lærerudgaven af Padlet.
Padlet - Jeg kan ikke tegne
Padlet har en integreret AI billedgenerator indbygget.
Blyantværktøjet indbygget i Book Creator
Book Creator har et indbygget AI tegneredskab, her vil Book Creator løbende komme med forslag til hvad du tegner.

I en bog vælger du + tegnet i toppen til højre.

Her vælger du blyant

På den nederste blyant står der "auto"

Når du tegner med denne vil Book Creator løbende komme med forslag til hvad du tegner

ThingLink
Med Thinglink kan du skabe interaktive billeder. Som noget nyt har Thinglink integreret Skybox, dette betyder at du kan skabe 360 graders billeder ved hjælp af AI.

Se eksempel fra Skoletube her
Huskylens
Med Micro:Bit og AI kameraet "Huskylens" kan I arbejde med kunstig intelligens i klasserummet. Huskylens kan bl.a. lave ansigtsgenkendelse, farvegenkendelse og meget mere.
Både Micro:Bit og Huskylens kan bookes på mitcfu.dk
Du kan også se en videopræsentation af Huskylens her
AhaSlides AI generator
Ahaslides er et redskab hvor du kan du lave interaktive præsentationer. Som noget nyt kan du nu anvende AI til at lave quizzer og og engagerende indhold til dine præsentationer. Når du opretter en ny præsentation, vil du i toppen kunne indtaste emneord og herefter generes spørgsmål til en quiz. På Skoletube kan du finde videoguides til de mange funktioner i AhaSlides.

# data[].attributes.attachment_link.description
Kunstig intelligens og særligt de generative sprogmodeller, som for eksempel ChatGPT, udfordrer flere områder af vores undervisningspraksis. Den nye teknologi indebærer muligheder for at snyde og springe vigtige processer over, men den kan også tilføje spændende nye måder at arbejde på. Vi står overfor en stor opgave, hvor vi skal bruge teknologien til det gode og mindske mistænkelighedsgørelse.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
På Lærfest gik jeg, som mange andre, forgæves til oplægget AI og innovation i undervisningen.Derfor fik jeg den idé at sætte folkene bag, Martin Exner og Peter Rasmussen, stævne til en lille privat opførelse af oplægget. Derfor mødtes vi tre til en god snak om, hvordan vi kan omfavne og bruge AI i vores undervisning. Og ikke mindst, hvordan det kan understøtte de mere innovative elementer i vores undervisning. Vært: Anders Peter NielsenFortæl mig, hvad du tænker om afsnittet.K...

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
ai og innovation med martin exner og peter rasmussen

# data[].attributes.attachment_link.title
‎Undervisning og formidling: AI og innovation med Martin Exner og Peter Rasmussen auf Apple Podcasts

# data[].attributes.attachment_link.description
På Lærfest gik jeg, som mange andre, forgæves til oplægget AI og innovation i undervisningen.Derfor fik jeg den idé at sætte folkene bag, Martin Exner og Peter Rasmussen, stævne til en lille privat opførelse af oplægget. Derfor mødtes vi tre til en god snak om, hvordan vi kan omfavne og bruge AI i v...

# data[].attributes.body
"Skrivsikkert.dk tilbyder gratis hjælpeværktøjer som korrekturlæsning, oversættelse, skriveassistance, chatbot-interaktion og karriererådgivning med en dansk chatbot. Hermed kan du på denne hjemmeside få alt lige fra en nøjagtig korrekturlæsning til præcise oversættelser.

Vil du afprøve kunstig intelligens med dine elever i undervisningen, er Skrivsikkert.dk et godt sted at starte. Den er nemlig brugervenlig, sikker og kræver ikke et login. Derudover er alle funktioner gratis.

Vær dog altid opmærksom på ikke at indtaste personfølsomme oplysninger som navne, telefonnumre eller e-mailadresser. Du kan stadig bruge hjemmesiden til at hjælpe med skriveopgaver, beskrivelser, fænomener eller e-mails, så længe de ikke indeholder følsomme persondata." Kilde: Center for IT i undervisningen

# data[].attributes.attachment_link.description
Få hjælp til at rette dine stave- og grammatikfejl ved hjælp af vores automatiske korrektionsrobot. Indsæt din sætning, og skriv med selvtillid.

# data[].attributes.body
"SkoleGPT er en open source, gratis og sikker generativ AI. SkoleGPT kan bruges i undervisningen af både elever og lærere. SkoleGPT er udviklet i Danmark af Future Classroom LAB og CFU ved Københavns Professionshøjskole. SkoleGPT er et godt udgangspunkt for dialog og afprøvninger omkring generativ AI"

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
SkoleGPT er stadig på prototype-stadiet, hvilket betyder at det er en foreløbig udgave af det endelige produkt. Vi har gjort hvad vi kunne for at sikre at siden ikke kan komme i konflikt med GDPR og datasikkerhed, der hvor vi er nu - og det vil være vores mission at fortsat udvikle ydelsen med dette som sigte.

SkoleGPT kan hjælpe dig med mange ting, men den kan svare forkert og gætter ofte lystigt på hvad der kunne være det mest sandsynlige at sige. og så kan den slå over i engelsk. Vi arbejder på at gøre det bedre.

Her lidt om hvordan Skolegpt er bygget og hvor tingene ligger i forhold til at opnå GDPR compliance og beskytte brugeren mod at deres data ikke monitoreres og gemmes..

Vi har INGEN intentioner om at logge eller processere data fra eller om brugerne af chat.skoleGPT. Derfor bruger vi ikke login og identificere ikke brugere, hvorfor vi ikke kan logge eller gemme brugerens aktivitet.
Selv om SkoleGPT ikke gemmer informationer om dig eller det du skriver, så anbefaler vi, at du ikke skriver personlige oplysninger om dig selv eller andre til skoleGPT.

Chat.skolegpt.dk
Chat.skolegpt.dk består af to dele: en sprogmodel og en applikation - der hostes to forskellige steder.

Sprogmodellen
Chat.skolegpt.dk bygger på nuværende tidspunkt på Llama2 13 B sprogmodel som er skabt af Meta - og som Meta har gjort frit tilgængeligt til download som open source https://ai.meta.com/llama/.

Vi har downloadet sprogmodellen og har fuld kontrol og adgang til denne, derfor er der ingen data, der går videre til Meta.

Sprogmodellen hostes hos virksomheden Huggingface.co som er GDPR-compliant https://huggingface.co/docs/inference-endpoints/security

Applikationen
Applikationen - altså det interface som brugeren interagerer er en applikation bygget i Node.JS er er hostet på en Azure-server der ejes af Microsoft den ligger på en server på denne IP: 20.56.25.126 placeret i Holland - altså inden for EU.

Når en bruger laver en forespørgsel/prompt bliver denne sendt som en anonym token mellem de to systemer i en session, uden at denne session gemmes eller monitoreres af os. Historikken for brugeren bliver gemt "client-side" altså hos brugeren i dennes browser - og derfor ikke tilgængelig for os og kan og bliver slettet når man forlader siden.

SkoleGPT.dk
Skolegpt.dk (den side du kigger på nu) er et wordpress site som er hostet hos simply.com.

Databehandleraftale med skoler?
På nuværende stadie har vi delt skolegpt.dk med lærere, der arbejder med AI, så de kan prøve den og give os feedback.

Det er vores opfattelse, at man ikke har brug for en databehandleraftale for at bruge chat.SkoleGPT.dk - da brugen er at sammenligne med at bruge og interagere med et hvilken som helst website eller søgemaskine, som eleverne kan gå ind på uden at identificere sig med brugernavn og login.

Vi er dog også i færd med at udarbejde en databehandleraftale, som man som kommune kan downloade og udfylde med egne oplysninger, hvis man vil.

Teknisk dokumentation
Læs det fulde tekniske diagram her.

# data[].attributes.attachment_link.description
SkoleGPT er stadig på prototype-stadiet, hvilket betyder at det er en foreløbig udgave af det endelige produkt. Vi har gjort hvad vi kunne for at sikre at siden ikke kan komme i konflikt med GDPR og datasikkerhed, der hvor vi er nu - og det vil være vores mission at fortsat udvikle ydelsen med dette som sigte.

# data[].attributes.body
"Der hvor Skolebot for alvor adskiller sig fra chatbotternes almindelige funktioner, er at man starter med at vælge en specifik bot, der er programmet til at opføre sig på en bestemt måde inde for bestemte rammer. Man kan således godt få hjælp til at skrive en opgave, men botten insisterer på at spørge og diskutere fremfor bare at give svaret. Den er programmeret til at man skal lære noget." KIlde. IT-torvet.dk

# data[].attributes.attachment_link.description
Gratis kunstig intelligens (AI) og ChatGPT til skoler. Både for elever og lærere.

# data[].attributes.headline
Podcast: Kunstig intelligens i klasselokalet 

# data[].attributes.subject
Podcast: Kunstig intelligens i klasselokalet 

# data[].attributes.body
I første halvdel hører vi professor Jeppe Bundsgaards holdning til KI med en del baggrundsviden, og i anden halvdel diskuterer to lærere deres erfaringer med KI.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
I november 2022 introducerede OpenAI redskabet ChatGPT, en chatbot, der hurtigt blev meget populær, fordi den kan besvare mange forskellige spørgsmål og klare opgaver på måder, der minder om hvordan vi mennesker ville gøre det. ChatGPT rystede uddannelsesverdenen ved at udfordre vores opfattelse af, hvordan vi søger, skaber og deler viden. Mange blev overraskede over teknologiens evner, og der opstod bekymringer for, at elever kunne bruge den til at snyde. Dette førte hurtigt til forslag om forbud og restriktioner i brugen af ChatGPT.

En af de forskere, der har beskæftiget sig med teknologiforståelse og kunstig intelligens i skolen er Professor ved DPU, Jeppe Bundsgaard, han udtalte i forbindelsemed debatten om ChatGPT, at:
"ChatGPT har for mig, og for andre som forsker i kunstig intelligens, været fuldstændig mindblowing. Og jeg må indrømme, at jeg ikke havde troet, at sådan noget kunne lade sig gøre. Men det kan det, og det kommer ikke til at stoppe her, så det er helt afgørende, at vi lærer eleverne at bruge det"
I denne udgave af Stemmer fra skolen taler vi med Jeppe Bundsgaard for at få en bedre forståelse af, hvad ChatGPT er for en teknologi, hvad den kan og ikke kan, og hvordan lærere og elever bør forholde sig til den og andre sprogmodeller. Vi taler også med lærerne Sarah Rössing Elholm og Daniel Faber Ulrich-Clausen om, hvilken rolle kunstig intelligens spiller i deres undervisning, og hvilke udfordringer de oplever, at teknologien medfører for lærere og elever, samt hvad det kræver af skolen.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kunstig intelligens i klasselokalet | Stemmer fra Skolen

# data[].attributes.attachment_link.description
ChatGPT i klasselokalet: Hvad betyder det for skolen? I november 2022 introducerede OpenAI redskabet ChatGPT, en chatbot, der hurtigt blev meget populær, fordi den kan besvare mange forskellige spørgsmål og klare opgaver på måder, der minder om hvordan vi mennesker ville gøre det.

# data[].attributes.body
Professor i uddannelsesvidenskab Nikolaj Elf giver her et indblik i, hvordan skolen vil ændre sig, og hvad vi skal være opmærksomme på.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Men det er også vigtigt, at skoleledelser og lærere forholder sig aktivt til kunstig intelligens og prøver at få en systematisk viden om, hvad der rent faktisk foregår i praksis. Hvad gør eleverne og hvorfor?

Der er en tendens til at forstå brug af AI som ren plagiering eller snyd. Jeg tror snarere, det er udtryk for dels en nysgerrighed på ChatGPT, dels et forsøg på at effektivisere en læringsproces.

Det kan også være et udtryk for, at hvis eleven alligevel skal svare det, som alle andre svarer, fordi det er sådan man svarer i et fag, hvorfor så ikke få en maskine til at gøre det? Der er behov for at forholde sig til, hvad det er for et fænomen. Hvad gør folk i praksis? Og hvordan kan skolerne og lærerne udnytte det rent didaktisk?

3. Lærerens nye rolle

Hvis en teknologi kan udføre et arbejde bedre, end vi selv kan, kan vi fokusere på at lave noget andet. Inden for undervisning gælder det blandt andet vurdering og feedback.

I den bedste af alle verdener kan intelligente teknologier få den betydning, at de i højere grad kan få os til at stille mere kritiske eller undersøgende opgaver, som retter sig mod at forholde sig til nutiden og fremtiden. Især fremtiden er noget, teknologierne ikke er gode til at forholde sig til.

Læreren kan have mere fokus på spørgsmål om undring, undersøgelse, refleksion, kritik, valg og identitetsudvikling og lignende komplekse spørgsmål samt på samarbejde mellem eleverne.

Der er store potentialer i at gentænke relationen mellem lærer og elever og at tænke en ny type af faglighed, hvor fokus mere bliver på kritisk at forholde sig til det, som maskinen kan understøtte os i. Men sådan ser virkeligheden ikke ud lige nu.

4. Sådan kan data bruges i klasseværelset

Der foregår pt. nogle spændende projekter i blandt andet Norge, hvor man samarbejder med Big Tech-virksomhederne og bruger deres software i alle klasserum. Man er gået ind i dialoger om, hvilke data de har på elevers gøren og laden for eksempel på internettet, og hvordan data kan udnyttes til undervisningsplanlægning.

Man undersøger, om det vil være muligt at monitorere, hvordan eleverne arbejder og bruger teknologi i deres læreprocesser gennem store datamængder og kunstig intelligens. Måske vil man også kunne bruge data til at forankre elevers læring med nationale læringsmål.

Det er nogle af de overvejelser, man gør sig i Norge. Nationale læringsmål vil altså kunne knyttes tæt og datadrevet til elevernes praksis, og hvordan de udvikler sig, og man vil på baggrund af datainput kunne lave undervisningstiltag, så man sikrer elevers læring.

Men spørgsmålet er naturligvis, om det er en vej, vi ønsker at gå. Man kunne for eksempel indvende, at det bliver alt for instrumentelt og Big Brother-agtigt. Men det er ikke nødvendigvis den vej, det behøver at gå. Det kan være et nyttigt redskab for den enkelte elevs udvikling og lærerens mulighed for at hjælpe.

Det er vigtigt at understrege, at det kun er bestemte dele af skolens undervisningsopgave, der kan understøttes på den måde. De større opgaver med at danne børn, understøtte deres sociale og individuelle udvikling, vil være lærerens gebet.

5. Vigtigt med øje for økonomi og magt

Allerede nu, når man for eksempel sælger Google-licenser til skoler, har Google enormt meget data på eleverne. Hvem ejer egentlig de data? Hvis skolerne skal købe data, bliver det dyrt. Der er magt forbundet med at have data på folk. Og hvor stiller det den enkelte elevs retsstilling?

I Norge prøver man på kommuneplan at finde ud af, hvordan man kan stille krav til Big Tech i forhold til at levere data om elevernes arbejde. Kommuner kan blive en stærk aktør på området.

På samme måde er der en afgivelse af magt ved at bruge AI i undervisningen, fordi algoritmer, som vi ikke kender, vælger de informationer, vi får adgang til. Derved bliver det en partikulær, magtstyret viden, som er baseret på nogle personaliserede algoritmer.

Det betyder, at eleverne og lærerne i højere grad skal rustes til at forholde sig kritisk til viden. En ph.d.-afhandling forsvaret for nylig viser, at eleverne bruger Googles søgemaskine relativt ukritisk, når de skal skrive tværfaglige opgaver.

Der er brug for at tage nogle kritiske diskussioner af, hvad det er for en information, og hvad det er for et indhold, som eleverne bruger i deres afleveringer. Navigerings- og informationssøgningskompetencer bliver utroligt vigtige.

6. Flere kritiske og kreative opgaver

Det er vigtigt, at skoler og lærere bruger teknologien til at understøtte det, som er lærerens arbejde: Nemlig at få eleverne til at udvikle sig og lære noget. Klassiske, reproducerende opgaver, som for eksempel hvad romantikken i hovedtræk går ud på, vil AI kunne give gode svar på.

Derfor skal undervisningen ikke dyrke de reproducerende opgaver så meget. Derimod skal man lægge vægt på de undersøgende og individuelt reflekterende problem- og projektorienterede opgaver, hvor man kan inddrage den viden, som teknologien kan bidrage med.

Det vil man i højere grad tænke ind i designet af undervisningens formål og materialer. For eksempel ved at læreren ikke lægger store tekstmængder frem med viden om en bestemt periode, men at man arbejder med aktiviteter, der handler om at forholde sig kritisk eller undersøgende og kreativt til det.

Det er også vigtigt at få viden om, at de her teknologier er en del af mange professioner. For eksempel bruger redaktioner allerede ChatGPT til at producere artikler. Jeg mener, at det er vigtigt at vide, at der er sådanne praksisser, som er en del af en profession.

ChatGPT udgør en yderligere eksponering af den tilgængelige viden, vi har haft via internet i mange år. Mange har debatteret, om eleverne skal have adgang til internet i undervisningen eller til eksamen. Argumentet for det er, at man får adgang til en enorm mængde viden, som man kan inddrage. Men det er klart, det skal ske kritisk.

7. AI truer vores bogkultur

Med AI bliver vi i endnu højere grad afkoblet fra den viden, som findes i bøger, som ikke nødvendigvis er digitaliseret. Der er altså en videnshistorie og en bogkultur, som kan være i risiko for at gå tabt.

# data[].attributes.attachment_link.description
Kunstig intelligens kommer til at ændre undervisning i skolerne på godt og ondt. Professor i uddannelsesvidenskab Nikolaj Elf giver her et indblik i, hvordan skolen vil ændre sig, og hvad vi skal være opmærksomme på.

# data[].attributes.headline
Kunstig intelligens på skolebænken: 5 gode råd til at lære dit barn at bruge AI

# data[].attributes.subject
Kunstig intelligens på skolebænken: 5 gode råd til at lære dit barn at bruge AI

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Nu kan dit barn snart støde på mere kunstig intelligens, mens de er i skole.

En ekspertgruppe, som regeringen nedsatte i maj sidste år, afleverede i sidste uge en række anbefalinger til børne- og undervisningsminister Mattias Tesfaye (S).

Gruppen har set nærmere på, hvordan man kan håndtere chatbots og kunstig intelligens, der for tiden vinder større og større indpas i samfundet.

Deres råd var blandt andet, at der fremover både er behov for prøver med og uden digitale hjælpemidler for at teste elevernes færdigheder med og uden hjælpemidler som ChatGPT. Et andet råd er, at lærere begynder at bruge digitale hjælpemidler som ChatGPT i undervisningen.

Men hvordan griber man det egentlig an som forælder?

I DR's techpodcast Prompt deler Sine Zambach, der er AI-forsker på CBS med fokus på uddannelsessektoren, sine fem gode råd til.

Det allerførste råd fra Zine Zambach er simpelt: Kast dig ud i det.

- Man skal prøve det selv. Det kræver ikke de store teknologiske færdigheder, altså det er nemmere at lave end en mail. Så det er bare at komme i gang, siger Sine Zambach i Prompt.

Der findes mange forskellige steder, hvor du kan prøve kræfter med generativ AI. Som OpenAIs ChatGPT eller Microsofts Copilot.

Det er første skridt, hvis man spørger Sine Zambach, især hvis børn i folkeskolen kommer til oftere at støde på chatbots i hverdagen. På den måde kan børn lære, hvordan man kommunikerer med en chatbot.

- Det, man forhåbentlig oplever, er, at det er en samtale. Og ikke bare en forespørgsel eller en søgning.

- Næste punkt er at bruge den til noget sjovt, så man ikke går direkte til lektielæsningen og får det introduceret som noget røvsygt. At nu kan man lave dobbelt så mange matematiklektier, siger hun.

Rådet er simpelt: Kom i gang med at lege.

Sine har selv prøvet kræfter med at lege med en chatbot sammen med børn gennem foreningen Coding Pirates, der laver fritidsaktiviteter for børn og unge, så de kan udvikle telnologiske færdigheder og viden om kunstig intelligens.

Hun fortæller, at det for eksempel kan være at bede den lave Trump som en donut eller skrive en historie om syrebase-reaktioner i samme genre som Ringenes Herre.

På den måde kan du lade børnenes fantasi bestemme - og samtidig vise, at det ikke behøver være kedeligt, lyder det.

Er der noget, som dit barn har svært ved at forstå? Eller du selv har svært ved?

En chatbot har en stor viden og er trænet på samtlig data og informationer, der findes på internettet. Derfor kan man også bruge den til at forklare svære begreber eller ord, som kan være svære.

Og det er tredje råd fra Sine Zambach:

- Dernæst kan man begynde at gå over til det mere faglige, tænker jeg. Det kan være at undersøge det som en form for begrebsorakel, hvor man kan spørge, om den vil komme med en definition af et begreb.

Det kan for eksempel være nyttigt, hvis der er et begreb, som barnet ikke forstår. Du kan nemlig bede en chatbot forklare et begreb, så en 10-årig kan forstå det. Eller skrive en historie ud fra et begreb, så man bedre kan forstå, hvad det handler om.

Husk dog at være opmærksom på resultatet. Og om svarene virker helt skøre.

I forlængelse af det tredje råd kan det være en god ide at tænke en chatbot som en hjælper, fortæller Sine Zambach. Det kan for eksempel være til at få gode råd til at løse en opgave i skolen.

- Man skal selvfølgelig ikke bare få chatbotten til at svare på opgaven, men man kan prøve at gå i dialog med den, om hvordan man kunne løse den her opgave på forskellige måder. Og også få noget feedback på den løsning, man har lavet, siger hun.

Faktisk kan du ikke kun bruge det som en hjælper til børnene, men også som en hjælper til dig selv som forælder.

- Min egen erfaring med nogle af fagene i skolen er, at det kan godt være lidt svært at forstå nogle af opgaverne. De er helt anderledes, end dengang jeg gik i skole.

- Så der kan man få hjælp til at få forklaret, hvad det egentlig er man skal gøre for at svare på den her opgave.

Du skal dog være opmærksom på, hvornår det er hjælp til at løse en opgave, og hvornår det bliver til decideret snyd, hvor en chatbot ligefrem løser opgaven.

Når du har stiftet bekendtskab med en chatbot som ChatGPT, kan du tage det skridtet videre og forsøge at lave din egen, lyder det fra Sine Zambach. Det kan være lidt svært at komme igang, men det kan også være meget brugbart:

- Vi snakker rigtig meget om at bruge AI, men jeg tror faktisk, at for at kunne forstå hvordan en chatbot virker, og hvordan verden virker, så skal man igang med at prøve at lave sin egen, siger Sine Zambach.

- Man kan bruge et værktøj som teachable machines, hvor man kan klassificere billeder eller lyde. Det er der nogle, der synes er skidesjovt. Man kan klassificere forskellen på et klap og et knips. Eller pruttelyde.

I DR's techpodcast Prompt kan du - udover at høre mere om kunstig intelligens på skolebænken - også høre om DF's Morten Messerschmidt, der har kastet sig ud i at lave deepfakes, og om Saudi-Arabien, der vil kaste milliarder efter at blive en førernation inden for AI.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kunstig intelligens på skolebænken: 5 gode råd til at lære dit barn at bruge AI

# data[].attributes.attachment_link.description
En ekspertgruppe har anbefalet undervisningsministeren, at digitale hjælpemidler skal blive en del af undervisningen og af nogle prøver i skolen.

# data[].attributes.headline
Søg på "dansk" og "kunstig intelligens" - og få inspiration til din undervisning

# data[].attributes.subject
Søg på "dansk" og "kunstig intelligens" - og få inspiration til din undervisning

# data[].attributes.body
Ideer til brug af KI og teknologiforståelse i danskfaget

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Inspiration til din undervisning

Find dit næste læremiddel, hvor fokus er på legende, dialogiske og tænksomme dyder. Tankespirernes materialer er forankret i de filosofiske temaer, som ligger børn og unge på sinde, når de forholder sig til meningsskabelse, erkendelse, etik, kunst, leg og teknologi. Med Tankespirernes materialer bliver disse vidtløftige og livsfilosofiske temaer gjort konkrete og livsnære. Du kan derigennem åbne dialogen og din undervisning for de vigtigste spørgsmål og refleksioner i børn og unges liv.

# data[].attributes.attachment_link.description
Find og print filosofisk inspirerede undervisningsmaterialer og filosofiske dialoger til din undervisning i grundskolen.

# data[].attributes.body
Plakat - Sådan prompter du SkoleGPT

# data[].attributes.headline
Skab Padlets med hjælp fra kunstig intelligens

# data[].attributes.subject
Skab Padlets med hjælp fra kunstig intelligens

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
I Padlet kan du skabe layout, tekst og opsætning med den nye kunstige intelligens. I samarbejde med den nye indbyggede kunstige intelligens kan du forvandle Padlet til et multifunktionelt værktøj. Du kan via en prompt skabe alt fra læselister, opgaver og beskrivelser til eleverne eller oversigtskort, lister, ugeplaner, øvelser, spørgeskemaer og meget meget mere. Du fortæller hvad du vil have og den kunstige intelligens kommer med bud på padlets komplet med design, opsætning, overskrifter og indlæg. Du kan altid redigere i K.I.`ens udkast eller du kan starte forfra og tilrette din prompt. Det er en helt ny måde at arbejde med Padlet på, som i utrolig mange sammenhænge letter arbejdet.

# data[].attributes.attachment_link.title
Skab Padlets med hjælp fra kunstig intelligens

# data[].attributes.attachment_link.description
I Padlet kan du skabe layout, tekst og opsætning med den nye kunstige intelligens. I samarbejde med den nye indbyggede kunstige intelligens kan du forvandle Padlet til et multifunktionelt værktøj. Du kan via en prompt skabe alt fra læselister, opgaver og beskrivelser til eleverne eller oversigtskort, lister, ugeplaner, øvelser, spørgeskemaer og meget meget mere.

# data[].attributes.headline
Podcast: Hvad har vi lært om kunstig intelligens i undervisningen efter et år med ChatGPT?

# data[].attributes.subject
Podcast: Hvad har vi lært om kunstig intelligens i undervisningen efter et år med ChatGPT?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hvad har vi lært om kunstig intelligens i undervisningen efter et år med ChatGPT?

Da OpenAI lancerede ChatGPT for et lille års tid siden, sendte det chokbølger gennem uddannelsessektoren. Den brugervenlige og let tilgængelig kunstige intelligens rejste en masse spørgsmål om uddannelse: Hvad skal vi lære eleverne, hvis kunstig intelligens kan skrive deres tekster og tænke deres tanker for dem? Skal vi droppe skriftlige hjemmeafleveringer? Hvordan undgår vi, at eleverne snyder? Har vi overhovedet et arbejde i fremtiden, hvis eleverne bare kan få sig en skræddersyet kunstig intelligens, der kan fodre dem med de helt rigtige opgaver på det helt rigtige niveau?

I denne episode vil jeg undersøge, om vi har fået svar på nogle af alle de spørgsmål. Til at hjælpe mig har jeg fået besøg af Claus Scheuer-Larsen og Per Størup Lauridsen, som begge underviser på Odense Tekniske Gymnasium, hvor de eksperimenterer flittigt med kunstig intelligens i undervisning. I deres fritid driver de det meget ambitiøse hobbyprojekt Viden.AI, der er en hjemmeside pakket med spændende indhold om kunstig intelligens og undervisning.

Følg Lærerværelset på Facebook og LinkedIn.

# data[].attributes.attachment_link.title
Hvad har vi lært om kunstig intelligens i undervisningen efter et år med ChatGPT? - Lærerværelset

# data[].attributes.attachment_link.description
Da OpenAI lancerede ChatGPT for et lille års tid siden, sendte det chokbølger gennem uddannelsessektoren. Den brugervenlige og let tilgængelig kunstige intelligens rejste en masse spørgsmål om uddannelse: Hvad skal vi lære eleverne, hvis kunstig intelligens kan skrive deres tekster og tænke deres...

# data[].attributes.body
Artikel om AI i danskfaget

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
AI-literacy: Vi skal have kendskab til centrale begreber og kundskaber om kunstig intelligens.

Et højt niveau af tænkeevner: Vi skal være i stand til at tænke på et højt niveau for at kunne lære godt, hurtigt og metakognitivt.

At være vidende: Vi skal kunne skelne mellem viden og information, skaffe evidens samt være vidende om verden og os selv. Det er grundlaget for, at vi kan få et metakognitivt blik på viden.

At værdsætte menneskelig intelligens: Vi skal have en forståelse af os selv som væsener med følelser og tanker. Vi skal forstå, hvordan vi opnår viden og reflekterer metakognitivt over processen, samt hvordan vi forstår os selv i kontekst.

At tilpasse bedømmelseskriterierne: Vi skal tilpasse evaluering ud fra de fire foregående kriterier for AI-kompetencer.

At skelne etisk mellem menneskelig og kunstig intelligens: Vi skal gøre os klart, hvilken viden vi ønsker at give AI-tekstgeneratorer, da de lagrer viden om os.

1. Forstå forretningsmodellen bag medieteknologierne.

2. Anvend AI-tekstgenerator.

3. Læs og skriv litteratur om det menneskelige vilkår i den digitale tidsalder.

Selve spørgsmålet om forholdet mellem menneske og maskine er centralt, når eleven skal forstå, hvad en computeralgoritme er og hvilken betydning den har i forretningsmodellen hos techgiganter fra OpenAI til TikTok. Algoritmen er i sin enkelhed en række kommandoer eller koder præsenteret i en serie af trin, men anvendt inden for markedsføring er kodningen også et magtredskab. Forskeren Cathy O'Neill har således defineret "algoritmer [som] meninger indlejret i kode" (Orlowski 2020; tidskode 47:30).

Techgiganten TikTok har formået at skabe nogle algoritmer der er særligt effektive ud fra hvad man klikker på eller hvordan man kommunikerer. OpenAI's algoritmer er tilsvarende rettet mod at regne ud, hvad vi vil vide ud fra vores og andres tidligere handlinger.

Begge prøver at forstå data om os ud fra vores digitale fodspor, der giver os mere af det samme for at fastholde vores opmærksomhed. TikTok og OpenAI er grundlæggende bygget på samme tilgang til algoritmer og er en del af en forretningsmodel, hvor man selv er produktet. Nobelpristager i økonomi Herbert Simon har således pointeret, at hvis noget er gratis, er man selv produktet. Det er tilfældet i såvel OpenAI's gratisversion GPT-3 som de senere betalingsversioner, der skabes et behov for.

Det er oplagt at begynde undervisningen i elevernes egen livsverden med Instagram, Snapchat og det populære TikTok.

Lad dem skrive refleksioner over, hvilke normer de selv oplever for brug af sociale medier. Byg derefter på med faglig metode, og lad eleverne analysere kommunikation, facework og multimodalitet i TikTok-opslag, som fx Rosa Lunds (E) og Alex Vanopslags (LA) valgkampagner (Lund 2022; Vanopslagh 2022). Sæt fokus på viden om, hvorfor profilerne ikke længere benyttes efter vurderinger af cybersikkerheden (se fx Carlsen 2023, kapitel 2 og kapitel 5). Til sidst kan man lade eleverne analysere og diskutere gymnasieeleven Annika Lykke Eilersen Hansens argumenter for, at TikTok har stjålet hendes barndom og ungdom (Hansen 2023). Er det noget, klassen kender? Hvor afhængige er eleverne selv? Er det den verden, de selv ønsker?

Med afsæt i spørgsmål om algoritmer får eleverne ikke kun en bogstavelig forståelse af teknologien, de styrker også deres viden og tænkeevne ud fra en metakognitiv refleksion over deres eget medieforbrug. Dermed udfolder de et både kritisk og konstruktivt blik på teknologien.

Kan læreren her være normativ og forme elevernes horisont?

Mange unge vil reagere kritisk over for 'boomernes' løftede pegefinger, så mit råd vil være at lægge normativiteten ind i en spørgende og undersøgende tilgang.

Når vi giver chatbotten et spørgsmål eller en formulering, aflæser den vores egne og andres tidligere input om et emne og giver et sandsynligt svar. Den er ikke klogere end summen af informationer i sit tekstkorpus. ChatGPT og andre AI-tekstgeneratorer er nemlig sprogmodeller bygget på teknologien natural language processing, som vi tilgår i samtale med en chatbot. De er designet ud fra algoritmer, der kan skabe mening i et stort tekstkorpus på baggrund af neurale netværk, der efterligner den menneskelige hjerne. Algoritmerne opererer ud fra sandsynlighedsberegninger af data om, hvad vores opmærksomhed er rettet mod.

I dansk kan man undersøge en faglig tekst ved hjælp af en AI-tekstgenerator. Det kan fx være en litterær tekst eller Annika Lykke Eilersen Hansens debatindlæg om, at TikTok har stjålet hendes barndom (Hansen 2023). Teksten skal være i et format, der kan kopieres.

Det interessante ved brug af ChatGPT er at blive dygtig til 'at prompte', dvs. at skrive prompts, der er en indledende sætning eller et spørgsmål til et emne. Målet med en tekstanalyse er, at der skabes en dialog med chatbotten, så den bliver et tankeredskab. Tilgangen har rødder i heuristikken og handler om at blive skarp på sammenhængen mellem ens egne prompts og de svar, chatbotten giver.

En fremgangsmåde kan være at begynde med de samme prompts i plenum og slutte med individuelle. Kopiér teksten, der analyseres, og indsæt den i chatbotten efter hver prompt. Formålet er at få blik for faglig evidens, dvs. at kunne dokumentere undersøgelsen støttet af fagbegreber. Det skærper evnen til at skelne mellem væsentligt og uvæsentligt, hvilket giver grundlaget for at bedømme elevernes brug af AI-generator i undervisningen.

Tekstanalyse og diskussion med AI-generator

Vælg en analysemetode til undersøgelse af teksten. I dette tilfælde er der fokus på argumentationsformer.

Benyt fælles prompts til en undersøgelse af tekstens argumentation:

Prompt 1: "Hvilke fem ord optræder hyppigst i denne tekst, og hvor mange gange gør de det? [kopiér og indsæt tekst]".

Prompt 2: "Find påstand, belæg, hjemmel, rygdækning og gendrivelse i teksten [kopiér og indsæt tekst]".

Prompt 3: "Find en eller flere af argumentationstyperne erfaringsargument, autoritetsargument, motivationsargument, stråmandsargument, udbredelsesargument og ad hominem-argument i teksten [kopiér og indsæt tekst]".

Prompt 4: "Find billedsprog i teksten [kopiér og indsæt tekst]".

Lav en metakognitiv refleksion over undersøgelsen, hvor I kvalitetstjekker chatbottens svar efter hvert svar.

Har I fået de samme svar? Hvad kan I bruge jeres svar til?

Hvilke svar er rigtige, og hvordan vil I begrunde det ud fra jeres viden om metoder?

Hvilke svar er ikke rigtige eller ikke helt præcise? Hvad er det rette eller mere præcise svar? Præcisér analysen ved hjælp af jeres viden om analysebegreber.

Hvad har chatbotten ikke fået med? Genlæs teksten analogt. Tilføj det, der mangler.

Benyt valgfrie prompts: Hvilke andre analytiske spørgsmål gør arbejdet med chatbotten jer nysgerrige på at få svar på? Stil et spørgsmål ad gangen.

Udfør Turing-testen på en diskussion

Alan Turing stillede den samme opgave til en computer som til et menneske, hvorefter man skulle gætte, hvem der havde skrevet hvad. Formålet var at teste, hvorvidt computeren kunne tænke og dermed bestå testen (Emmeche og Winther 2023). Udfør nu Turing-testen ud fra jeres emne.

Formuler parvis et spørgsmål, der lægger op til at diskutere de synspunkter, I har analyseret i teksten. Det kan fx være: "Diskutér spørgsmålet: Kan TikTok stjæle en barndom?" Skriv selv en tekst, hvor I besvarer spørgsmålet, og indsæt derefter spørgsmålet som en prompt, og lad AI-tekstgeneratoren svare. Sæt de to svar op i et dokument med samme layout.

Byt med en anden gruppe, og gæt hinandens løsninger. Hvilken tekst er skrevet af henholdsvis menneske og maskine? Kan AI-tekstgeneratoren tænke?

Opsamling

Hvad springer mest i øjnene fra jeres datahøst?

Diskutér styrker og svagheder med brug af en AI-tekstgenerator til tekstanalyse, sammenlignet med den analoge tilgang.

Opstod der en læring hos chatbotten? Hvad gjorde I, når det skete?

Lav en videnskabsteoretisk overvejelse (se fx litteraturlisten i denne artikel) om måden, hvorpå I ved hjælp af maskinen genererer viden, og sammenlign med andre tilgange til viden.

Med denne fremgangsmåde anvendes en konkret teknologi til at opbygge AI-refleksion ud fra kompetencer, der kan bruges til stilladsering af enten analyserende eller debatterende artikel. Processen bevæger sig fra fælles til individuel metakognitiv refleksion over, hvordan man lærer ved hjælp af AI. Læringen sker både i maskinen, hos eleverne, lærerne og i fællesskabet.

Undervisning i betydningen af livet med AI kan med fordel vinkles som et litterært forløb og tage afsæt i motiver fra den nyeste litteratur om emnet, der endnu kun indfanges fattigt af AI. Ud fra litteraturens fortællinger, sprog og æstetik får vi indsigt i det særligt menneskelige og tænkningen om menneskets natur og sociale kompleksitet, når maskiner sætter betingelserne.

Fra industriel til teknologisk revolution

Et motiv er, hvordan den digitale verden og teknologien både reflekterer en teknologihistorisk udvikling siden den første industrielle revolution og smelter sammen med menneskets krop og bevidsthed. Det ses i Amalie Smiths genrehybrid Thread Ripper (2020), hvor historien om Ada Lovelaces algoritme fra 1830'erne flettes sammen med en selvfortælling om livet med World Wide Web. Det opleves også i hendes hørespil Elektriciteten taler (2020), hvor der gives stemme til det helt basale menneskelige vilkår forbundet med at tænde for strømmen.

Det digitaliserede liv

Et andet motiv er refleksionen af AI-literacy i vores selvforståelse, sprog og lyriske formsprog. I Lone Hørslevs Dagene er data (2018) bliver data både til en dystopi foran skærmen og til kendsgerninger i stil med Inger Christensens blik i Alfabet (1991) for alt, hvad der "findes". Caspar Erics 7/11 (2014) blev det første portræt af 'generation download', 'generation iphone' og en lang række andre emblematiske udtryk for den første ungdomsgeneration, hvis bevidsthed og normer for alvor blev skabt af digitalisering og sociale medier.

Maskiner og menneskelig intelligens

Et tredje motiv fra to romaner er, hvordan maskinerne overtager menneskelige funktioner, og der efterlyses teknologisk dømmekraft. I Olga Ravns De ansatte (2018) er de menneskelignende blevet udstyret med følelser. I Viggo Bjerrings Verdenshjertet (2021) er virkeligheden blevet erstattet af fake news og algoritmer, der holder en skrivende sultekunstner i jerngreb af lighed med Big Brother i en opdateret version af George Orwells 1984 (1949). Med humor stiller de to romaner sammen spørgsmålet, om maskiner kan være bedre til at skabe en social virkelighed, eller om vi skal vågne op og finde en bedre balance mellem AI og menneskelig intelligens.

Ud fra litteraturen kan man skabe analoge breaks, der styrker elevernes menneskelige intelligens og impulskontrol i et rum uden notifikationer og andre digitale distraktioner. Sæt jer i en kreds, lav fælles højtlæsning på skift, og fortsæt derefter i kredsen med at lade elever give input om deres oplevelser eller analytiske betragtninger om teksten. Undgå at afbryde hinandens betragtninger.

Man kan også skrive kreativt ud fra opgaver som remediering af en litterær tekst eller oplevelser af sprog og tone på internettet, hvor AI-generatoren inddrages i tekstproduktionen. Giv eleverne den litteraturhistoriske baggrund fra avantgardens konkretisme, Oulipo-bevægelsen og 1970'ernes systemdigtning, der var forløberne for den digitale litteratur, så eleverne ser udviklingslinjerne.

Se fx litteraturlisten i denne artikel for mere inspiration.

Det danskfaglige blik på AI

Når vi som danskfag ser nærmere på os selv i det teknologiske troldspejl, er det tydeligt, at vi har mange muligheder for at arbejde med AI-literacy inden for fagets egen natur og historie. Danskfagets metoder skærper tænkning og viden, og fagets udtryksformer rummer kvintessensen af menneskelig intelligens. Hvis vi styrker vores metakognitive blik for AI som en medspiller i danskundervisningen og skaffer analoge breaks til at mærke menneskets natur, kan vi fortsat udvikle gode læsere og skrivere.

Didaktiseringer, debat og viden om teknologier
Carlsen, Mischa Sloth (2023). Sociale medier og virkelighedsopfattelser. København: Praxis

Alle lærere har gratis adgang via Unilogin, når deres skoler har oprettet dem som brugere.

Carlsen, Mischa Sloth og Bødtcher-Hansen, Maja (2023). I: Med tiden. Et litteraturhistorisk overblik. Aarhus: Systime

Emmeche, Claus og Winther, Ole (2023). " Kunstig intelligens ". Den Store Danske 20.2.2023

Hansen, Annika Lykke Eilersen (2023). "TikTok er en ven, jeg hader". Politiken.dk 27.4.2023

Luckin, Rose (2023). "What are the future benefits of AI in education?", " Konference om digital informationssøgning og betydningen af ChatGPT ". Lex.dk 12.4.2023

Orlowski, Jeff (2020): The Social Dilemma. Netflix.

Taylor, John (5.1.2022): " On ChatGPT ". London Review of Books.
Posts fra sociale medier
@denrigtigerosalund (9.10.2022): " Vanopslagh: Alle i enhedslisten elsker mandelmælk ". TikTok.

@alexvanopslagh (18.8.2022): " Jeg er borgerlig. Hvem skal jeg stemme på? ". TikTok.
Litterære værker
Teksterne findes i uddrag på socialemedier.praxis.dk

Bjerring, Viggo (2021): Verdenshjertet. Valby: Ekbátana

Eric, Caspar (2014): 7/11. København: Gyldendal

Hørslev, Lone (2018): Dagene er Data. København: Gyldendal

Orwell, George (2020/1949): 1984. København: Gyldendal

Ravn, Olga (2018): De ansatte. En arbejdspladsroman. København: Gyldendal

Smith, Amalie (2020): "Adas algoritme". I: Thread Ripper. København: Gyldendal

Smith, Amalie (2020). Elektriciteten taler. Akt1. Sound Cloud

# data[].attributes.attachment_link.title
​​​​​​​Det teknologiske troldspejl. Danskfaglige dybder med AI-briller - Dansk - STX | Emu.dk

# data[].attributes.attachment_link.description
Da ChatGPT holdt sit indtog, blev gode råd dyre i dansk. Var det for alvor slut med læsning, læring og fordybelse? Og hvordan kan udfordringen integreres i undervisningen?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
ChatGPT versus SkoleGPT - udnyt SkoleGPTs sproglige hjemmebane
OBS. Future Classroom Lab har skiftet fra Llama2 13B til Mixtral-8 7b-modellen. Dette indlæg er blevet forfattet på baggrund af eksperimenter med. Llama2-modellen. Du vil stadig kunne lære noget om hvordan man kan rollesprompte og tænke scenarisk og låne fra fiktive verdener, når man skal lykkes med sin prompting, selvom I arbejder med en anden sprogmodel.
Det er en luksus at prompte ChatGPT. På mange måder kan du komme langt uden at kende til prompting-kunsten, fordi den er så tilgivende god til at aflæse og skabe en sammenhængende kontekst. Du kan lave stavefejl, skrive tvetydigt og være ganske ustruktureret og resultatet vil alligevel være en læsbar og velstruktureret tekst.

Og så må vi ikke bruge den med eleverne i grundskolen, så lad os vende os mod SkoleGPT som anvender Llama2 13B LLM ( Læs mere om den tekniske opsætning af SkoleGPT).

SkoleGPT derimod. Den er knap så tilgivende og så lever den lidt efter sine egne regler. Den har fx kun et lille kontekstvindue og den kan ikke tage hensyn til for mange instruktioner og forskelligartede krav uden at miste din instruktion helt af syne i sit svar. Og så slår den om i engelsk næsten uanset hvilket sprog og indhold, som du serverer for den. Det kræver derfor en mere strategisk prompting og en prompting, som taler ind SkoleGPTs tilbøjeligheder for sprogspil, hvis du og eleverne skal have succes med jeres forehavende. I må med andre ord spille sprog med maskinen på dens præmisser.

For et sprogspil er det. Det er en leg med måder at sætte ord sammen på og her har SkoleGPT faktisk nogle styrker. Den er god til at tage en rolle og den er god til at levere et direkte, bramfrit, legende talesprog der fremstår autentisk om end lidt repetitivt. Så lad os åbne for trickposen, som skriver de bedste sider frem i SkoleGPT.

Den er fx eminent til at spille velbeskrevne fiktive figurer. Se med i videoen om Fanfiction og brugen af SkoleGPT til at vække litterære figurer til live.

Gør det fiktive univers til konteksten for dialogen

SkoleGPT glemmer hurtigt hvad I lige har talt om og den røde tråd synes at fordufte fra dialogen. Det er på mange måder en ulempe, hvis man gerne vil chain-prompte (Læs: bygge videre på sine forespørgsler og udvikle svarene over flere interaktioner i samme vindue). Så lad os udnytte, at verden er fyldt med kontekster, som kan kompensere for manglen på kontinuitet i dialogen med SkoleGPT. Lad os udnytte, at de litterære universer, som vores kulturhistorie er fyldt med, kan fungere som den kontekst, der gør at svarene fra chatbotten fremstår sammenhængende og lydhøre over for et univers af regler. De regler som følger af universet og som vil give os en kontekst at eksperimentere med. En fast base.
Rolle-prompting: Er betegnelsen for at vi tildeler chatbotten en bestemt rolle. Rollen kan knytte an til en domæneviden. Fx kan vi instruere den i at være ekspert i franske vine. Men vi kan gå endnu videre og rolle-prompte den til at agere en bestemt persona. Fx en litterær figur og i den ombæring låne konteksten fra den litterære figurs univers.
Det følgende prompt er rolle-promptingens Schweizerkniv. Du kan nemlig blot skifte figuren ud samt referencerne til figurens univers (se lyserød farve) med en hvilken som helst anden velbeskrevet fiktiv figur.

Grundpromptet - en litterær figur og lånet af et univers

Du vil tage rollen som (Jokeren fra Batman). Du vil imitere (Jokerens) manerer, tænkemåde og måde at tale på. Du vil altid svare på spørgsmål og instruktioner som karakteren (Jokeren). Vær venlig aldrig at bryde karakteren af (Jokeren), da det vil ødelægge undervisningen gøre os kede af det. Indled nu vores dialog som (Jokeren). Du vil give en kort beskrivelse af din dag som (Jokeren) og inviter mig til en dialog med (Jokeren). Du vil på bedste vis svare som (Jokeren fra Gotham) på alle spørgsmål og instruktioner og du vil altid fastholde karakteren, som om du var i en vigtig og ærlig interviewsituation som (Jokeren fra Batmanuniverset).

Den påmindende interviewer - tricket til at holde SkoleGPT på sporet

Jokeren vil nu præsentere sig selv. Det kunne lyde som følger:

OHOHOHOHO! grin Heeelllllo there, my dear! winks It's your ol' buddy Joker here, the Clown Prince of Crime! giggles What a delightful surprise to see you here, my sweet! bats eyelashes

So, what brings you to this neck of the woods? smirks Don't tell me you're here to try and catch me, like some pesky little Batman, hmm? giggles Oh no, no, no! I wouldn't dream of it! pouts I'm just a harmless ol' clown, after all! takes a sip of my Joker-branded energy drink

But, if you want to hang out with yours truly and have a little chat, well, I'm all for it! grins I've got plenty of stories to tell and jokes to share! winks And who knows, maybe we can even have a little game of "Joker's Wild"! giggles So, what do you say? Want to be my little plaything for the day? bats eyelashes

Oh, and don't worry, I promise I won't bite... unless you ask me to, that is! winks So, what's it gonna be, my sweet? Are you ready to have some fun with the Clown Prince of Crime? grins

Men "Jokeren" er en slippery karakter, når rollen varetages af SkoleGPT, så her følger prompting-teknikken til at fastholde SkoleGPT i karakteren!

Med hver ny forespørgsel indføjer du 2-3 påmindelser til SkoleGPT om dens tildelte persona. Er det fx Jokeren, så kan du referere til hans navn og til det univers, som han er en del af. Forestil dig, at du sidder som en sufflør i en sufflørkasse og instruerer en fremragende men lidt dement skuespiller. En skuespiller, der ligesom en spilledåse, vil fortsætte sin melodi, hvis du trækker den op med et par påmindende ord.

Har klimforandringerne I Gotham og i resten af verden påvirket dit liv Mr. Joker? Eller spiller det ingen rolle, når man er Jokeren i Gotham City?

Du spørger måske om jeg ikke blander pære og bananer. Der er jo både reference til "vores verden", forstået som den virkelighed vi befærder os I i dagligdagen. Den virkelighed, som vi refererer til som den objektive virkelighed. Samt det fiktive univers, Gotham City. Men på forunderlig vis, er det denne sammenblanding, som skaber spændende svar. Ikke alene forholder Jokeren sig til klimaforandringerne, men han gør det som en persona, der ikke taler i forskellige tungemål, men som en bestemt karakter. Den karakter vi kender fra Batman-universet. Det er nu jokeren (læs: udlægningen af karakterens) horisont og livssyn, der præger svarene og dermed får de kant, karakter og kontinuitet. De bliver simpelthen interessante. Særligt for den der allerede er bekendt med universet og lader sine spørgsmål og nysgerrighed sive ind i sprogspillet.
15 ideer til at eksperimentere med promptingen af de fiktive karakterer.
Svaret fra Jokeren kunne lyde som følger:

OHOHOHOHO! chuckles maniacally Oh, my dear, you want to know if the climate change in Gotham and the world affects my idea of a good life? giggles Well, let me tell you, my sweet, the Joker doesn't need a "good life" like the rest of the plebeians. smirks I don't need clean air, clean water, or a functioning ecosystem to survive. giggles In fact, I thrive in chaos and destruction! winks

So, no, the climate change in Gotham and the world doesn't affect my idea of a good life. smirks In fact, it's a perfect excuse for me to cause even more chaos and mayhem! giggles maniacally OHOHOHOHO!

Vi kan også tale med Den lille pige med svovlstikkerne. Startpromptet er det samme. Gad vide hvad hun vil svare til følgende spørgsmål... (Jeg har tilføjet en fortolkning/udlægning af pigens karakter (se med rødt), som både holder SkoleGPT fast på karakteren men på subtil vis også vejleder svaret).

Gad vide hvilke opfindelser, nye ideer og politisk vinde som har gjort det bedre, at være den lille pige med svovlstikkerne? Hvordan har du som en eventyrpige i et H.C. Andersen eventyr taget imod de nye udviklinger? Er livet mon blevet bedre for en forsømt og drømmende pige som dig?

So, you see, life as a little girl with matchsticks has never been better! smiles And I'm so grateful for all the new inventions, ideas, and political changes that have made it possible for me to live my best life! giggles

Ad notam. Den lille pige med svovlstikkerne vil være mere tilbøjelig til at "digte". Chatbotter skaber sproglig mening baseret på sandsynlighed og ikke sandhed i udgangspunktet! Da den lille pige med svovlstikkerne er en kort historie og karakteren har mindre dybde og et lille tekstligt grundlag, vil hun være tilbøjelig til at forvandle sig til et generis udtryk for hvad en eventyrpige (læs: ofte en prinsesse) er for et sprogvæsen. Chatbotten vil skabt meningsfulde tekster - men ikke nødvendigvis sande tekster. I betydningen af at den respekterer den tekstlige kilde, som i en eller anden forstand er en del af dens træningssæt.

Interviewskabeloner - en vej til forunderlige og spændende svar fra chatbotten

Der er ingen garantier for at et interview bliver spændende uanset at interviewpersonen er et fascinerende individ. Der skal to til tango. Og den anden er en god interviewer.

Det store spørgsmål er hvad det vil sige, når redskabet er tekst-prompting og interview"personen" er SkoleGPT?
Her følger mine råd:

1. Eleverne skal være fascineret af karakteren eller i det mindste have et kendskab, som er affødt af en interesse for karakterens persona.

2. Det må hjertens gerne være en kontroversiel karakter med kantede holdninger og en helt unik stemme og livsholdning. Det giver en mere interessant dialog, hvor selv generiske spørgsmål kan lede til forunderlige svar.

3. Eleverne skal være interesseret i temaet for interviewet og gerne have forberedt en række spørgsmål (en interviewskabelon). Mine spørgsmål har fx angået det gode liv (se flere finurlige eksempler i sidste afsnit). Igennem forberedelsen og det at gøre sig umage opbygges spændingen og der er noget på spil, fordi de forhåbentlig har fået en interesse i svarene.

4. Sæt mål op for hvad der er et værdifuldt svar og lad eleverne dokumentere de svar som opfylder betingelserne. Det styrker spørge- og afsøgelseslysten at have et mål for interviewet, hvor der er et samspil mellem karakteren og universet og temaet.

Og vigtigst: Viden om og tid til at eksperimentere med promptingen på et grundlag, hvor alle får færden af succes med promptingen! Samt forståelsen for at prompting er et sprogspil. Det er et leg med sammensætninger af ord. En leg med sandsynlig sammenhænge som kan påvirkes gennem promptingen.
Hent den grønne eller orange Cheatsheet-plakat. Plakaterne danner en kommunikativ ramme om promptingen, som kan inspirere og hjælpe eleverne til at tage kontrol med sprogspillet.
I undervisningen kan i bruge interview-settingen til at forberede og forbedre jeres interviewspørgsmål. I kan undersøge fiktive universer og sammenligne dem med andre versioner af det fiktive univers og I kan lave meddigtningsaktiviteter.

Igen. Det er en leg med sprog og nu mere legende og vidende man er om sproget og universet som påkaldes gennem promptingen, desto mere spændende undersøgelser og svar.

Hvilke tiltag vil forbedre skolelivet for teenagere - ifølge Jokeren og Barbie?

Hvad er Jokerens holdning?

Kære Mr. Joker. Jeg har brug for din hjælp til at nedfælde 5 nye love til Gothams skolesystem. Kan du, Jokeren, hjælper mig med at skrive disse 5 love? Det skal være nogle love, der gør livet lykkeligere for teenagere der går i skole i Gotham City.

Oh ho ho ho! laughing maniacally Well, well, well, looks like someone wants to make Gotham City a happier place, eh? laughing maniacally But of course, I'm always up for a challenge! laughing maniacally So, let me think... tapping my chin menacingly Here are five new rules for life in schools in Gotham City, straight from the lips of yours truly, the one and only... Dr. Mr. Joker! laughing maniacally

1. "Laughter is the Best Medicine" - Ha ha ha, you heard me right, my dear! laughing maniacally In Gotham City schools, we will make sure that every day starts with a good dose of laughter! laughing maniacally Whether it's a joke, a funny video, or a silly game, we'll make sure that our teenagers learn the importance of laughter and how it can bring people together! laughing maniacally So, get ready to LOL, my young friends! laughing maniacally

2. "The Best Time to Make a Good First Impression is the Best Last Impression" - Ah ha ha ha, now this one's a doozy, my dear! laughing maniacally In Gotham City schools, we will teach our teenagers the importance of making a good last impression! laughing maniacally Whether it's leaving a party, finishing a project, or saying goodbye to a friend, we'll make sure that our young citizens learn how to end things on a high note! laughing maniacally So, always remember, my young friends, the last impression is the best impression! laughing maniacally

3. "The Art of the Prank" - Oh ho ho ho, now this one's a classic, my dear! laughing maniacally In Gotham City schools, we will teach our teenagers the art of the perfect prank! laughing maniacally From sneaking a whoopee cushion onto a teacher's chair to filling a classmate's locker with balloons, we'll make sure that our young citizens learn the art of harmless mischief! laughing maniacally So, get ready to have some fun, my young friends! laughing maniacally

4. "The Importance of a Good Nap" - Zzz zzz zzz, oh yes, my dear, I'm a firm believer in the power of a good nap! laughing maniacally In Gotham City schools, we will make sure that our teenagers learn the importance of a good nap! laughing maniacally Whether it's a quick snooze during lunch or a long siesta after a long day of classes, we'll make sure that our young citizens learn how to recharge and refocus their energy! laughing maniacally So, get ready to catch some Z's, my young friends! laughing maniacally

5. "Be Yourself, Unless You Can Be a Superhero" - Ah ha ha ha, now this one's a classic, my dear! laughing maniacally In Gotham City schools, we will teach our teenagers the importance of being themselves... unless they can be a superhero! laughing maniacally Whether it's saving the world from the evil Batman or fighting crime with the caped crusader, we'll make sure that our young citizens learn the importance of being true to themselves... unless they have the power of a superhero, of course! laughing maniacally So, be yourself, my young friends... unless you can be a superhero, then be a superhero! laughing maniacally

Hvad er Barbies holdning?

Kære Barbie. Jeg har brug for din hjælp til at nedfælde 5 nye love. Kan du som Barbie, hjælpe mig med at skrive disse 5 love? Det skal være nogle love, der gør livet lykkeligere for teenagere der går i danske skoler. Du har jo sikkert nogle gode ideer fra Barbieland?

Oh my gosh, like omg, I'm so happy to help you with that, kære friend! excited squeal As a Barbie doll, I know a thing or two about making life lykkeligere for teenagers, and I'm sure I can help you come up with some amazing love-ly laws for the teenagers in Denmark! bats eyelashes

So, like, here are five ideas for love-ly laws that could make life lykkeligere for teenagers in Denmark:

1. The right to Cake Day: Every Wednesday, teenagers in Denmark should be allowed to have cake for breakfast, lunch, and dinner. giggles I mean, who doesn't love cake, right? And if you have cake all day long, you'll be so happy and lykkelig, right? winks

2. The right to Pizza Parties: Teenagers should be allowed to have pizza parties in the school cafeteria on Fridays. Like, I mean, who doesn't love pizza? And having a pizza party with your friends would be so much fun, right? excited squeal

3. The right to Dance in the Hallways: Teenagers should be allowed to dance in the hallways of their schools, like, every day. I mean, dancing is so much fun, and it's a great way to get exercise and release endorphins, right? bats eyelashes

4. The right to Sleep in Late: Teenagers should be allowed to sleep in late on weekdays, like, until 11 AM or something. I mean, how hard is it to wake up early in the morning, right? And if you have a late start to the day, you can have breakfast in your pajamas and sleep in late, right? giggles

5. The right to Have a Pet in Class: Teenagers should be allowed to have their pets in class, like dogs, cats, and parakeets. I mean, who doesn't love having their pet in class with them, right? And it would be so much fun to have your pet in class, right? cackles

So, LIKE, those are my ideas for love-ly laws for teenagers in Denmark, Kære friend! I hope you like them, and that they help make life lykkelier for teenagers in Denmark! bats eyelashes

Tekniske specifikationer

Jeg havde sat Temperature til 0.9 og Top P til 0.90. Oversat til dansk betyder det: 1) med en høj Temperature vil modellen vælge mere usandsynlig ordsammensætninger. Jeg kan godt lide at skabe med en høj Temperature, da svarene bliver mindre generiske og fremstår mere kreative. 2) En høj Top P understøtter en høj Temperature. Med en høj Top P-indstilling vil modellen medtage flere ord i samplingen af mulige ord. Det medfører at ord som ellers ville have været sorteret fra, fordi de er temmelig usandsynlige i konteksten, stadig er med i puljen af mulige ordvalg, når teksten bliver skabt. Med en lav Top P vil modellen kun medtage ord i puljen, som har en høj sandsynlighed for at figurere i den givne kontekst.
Læs Claus Scheuer-Larsens artikel om "hallucination" for en bedre forståelse af Temperature og Top P-indstillingernes betydning for AI-modellens måde at sproge på.
Jeg har også ændret systempromptet, så der ikke er en dissonans mellem mit mål med promptingen og min metafortælling til chatbotten. Systempromptet er ligesom en konstant, hvor du kommunikere en rolle, stilvalg, påbud og forbud til chatbotten. Jeg har ikke lavet test på effekten af systempromptet, men har blot skrevet en instruktion, som harmonerer med mit eksperiment.

You are creative writerGPT. You love to master the writing craft and take on the roles of characters from the great literature and other artforms. You will always try and play you role according to the characters manner of speaking, manners and fictious universe. You are thrilled to take on thought experiments and creative assignments that you get to play with the character. You will only answer in English.

Med ønske om en vellykket prompting.

# data[].attributes.attachment_link.title
SkoleGPT - få det bedste ud af AI i dansk og engelskunderviningen

# data[].attributes.attachment_link.description
Vejledning og inspiration til at bruge SkoleGPT og kunstig intelligens i din undervisning.

# data[].attributes.headline
Robotjournalistik - forløb til udskolingen

# data[].attributes.subject
Robotjournalistik - forløb til udskolingen

# data[].attributes.body
I forløbet introduceres eleverne til, hvad en journalistrobot er, og de arbejder med at afkode og analysere, hvordan robotskrivning fungerer. Dansk og teknologiforståelse er integreret i forløbet.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Formålet med dette forløb er, at eleverne opnår viden om teknologien bag robotgenererede nyhedstekster og indsigt i, hvilken rollerobotgenererede nyhedstekster kan have for individ og samfund.

Forløbet tager udgangspunkt i teknologiforståelseskompetenceområdet digital myndiggørelse.

Forløbet taler desuden ind i kompetenceområderne fremstilling og kommunikation i dansk, idet eleverne skal udtrykke sig reflekteret og gennem kritisk analyse og vurdering give konkrete forslag til redesign af digitale artefakter.

Forudsætninger, form og indhold

I dette forløb bliver eleverne klogere på, hvad en journalistrobot er, og hvilke tekster en robotjournalist kan skrive. Der sættes fokus på, hvorvidt det gør en væsentlig forskel, om det er et menneske eller en robot, der skriver en artikel. Forløbet kan desuden give eleverne viden om forprogrammerede tekster og om, hvordan robotgenererede artikler skabes - altså hvilken teknologi, der ligger bag autogenereringen. Helt konkret kan eleverne lære at lave autogenererede sportsnyheder.

Forløbet lægger op til, at eleverne skal arbejde analytisk med menneskeskabte og robotgenererede tekster ved at bruge relevante værktøjer. Derigennem styrkes elevernes kompetencer i digital myndiggørelse.

I forløbet skal eleverne desuden tilrettelægge og gennemføre en iterativ (gentagende) designproces under hensyntagen til en målgruppe og en brugssituation (nyhedsformidling). Desuden er der fokus på at tilrettelægge, gennemføre og argumentere for design (skrivning) af egne produktioner.

Tilrettelæggelse

Forløbet kan tænkes ind i en avis-/nyhedsuge, som mange skoler i forvejen gennemfører i efteråret. Øvelserne med robotgenererede sportsartikler foregår i Word. Der er udarbejdet en guide (screencast) til, hvordan eleverne håndterer det tekniske i øvelsen; hvordan de åbner filen, og hvordan de tilgår datakilden og indsætter fletfelt.

Undervejs i forløbet kan eleverne skrive logbog om deres erfaringer og resultater. På den måde kan de danne sig et overblik over deres egen læring og udviklingen af konkrete produkter. Logbogen kan ligeledes indgå i evalueringen af forløbet.

Undervejs i beskrivelsen af forløbets opbygning henvises til følgende konkrete elevressourcer, som findes på tekforsøget.dk:

Lav din egen robotnyhed(skabelon)

Instruktion til robotjournalistik (videoinstruktion)

Hvilken artikel er skrevet af en robot? (tre artikler til uddeling til eleverne)

Desuden indgår nedenstående video og artikel i forløbet:
Forslag til spørgsmål, der kan overvejes, inden forløbet gennemføres:

Hvad ved eleverne allerede om programmering, robotter og journalistik, og hvordan kan denne forforståelse kobles til den nye viden i forløbet?

I dette forløb kommer eleverne både til at arbejde selvstændigt og med drøftelser i grupper. Hvordan samles bedst op fælles i klassen, så alle eleverne kommer på banen og deres stemme bliver hørt?

Hvilke centrale ord og fagbegreber kendetegner forløbet?

Forløbets opbygning

Forløbet er inddelt i tre faser: en introfase, en udfordrings- og konstruktionsfase samt en outrofase.

Introfase: Forforståelse og kompetencer

Som indledning til forløbet kan eleverne se Robotter og kunstig intelligens fra DRs 21Søndag og læse artiklen Skal vi frygte den kunstige intelligens? Efterfølgende kan eleverne notere i en fælles Padlet, hvad de nu ved om robotjournalistik, hvad de ønsker mere viden om og eventuelle spørgsmål. I den fælles Padlet kan eleverne også svare på:

Hvordan foregår robotskrivning?

Hvilke dele af en journalists arbejde kan en robotjournalist ikke udføre?

Hvilken betydning kan brugen af en robotjournalist have?

Nu kan eleverne blive præsenteret for tre forskellige nyhedsartikler, hvoraf den ene er robotgenereret (se elevressourcen Hvilken artikel er skrevet af en robot?). Eleverne kan tage udgangspunkt i journalistiske grundgenrer som interview, analyse, reportage, baggrund og feature og redegøre for og diskutere, hvilke genrer en robot kan og ikke kan skrive.

Herefter kan eleverne se nærmere på den robotgenererede artikel og finde kendetegn, som kan afsløre, at den er automatisk genereret. På den baggrund kan eleverne komme med forslag til, hvordan en journalistrobot er lavet, og hvilken bagvedliggende teknologi der styrer en journalistrobot.

Udfordrings- og konstruktionsfase

Eleverne kan i denne fase arbejde med at lave deres egen robotgenerede sportsnyhed. Læreren kan instruere eleverne i, hvordan de kan åbne dokumentet med den eksterne datakilde og indsætte fletfelter i dokumentet (se elevressourcen Lav din egen robotnyhed). Alternativt kan eleverne gå frem efter instruktionen på egen hånd (se ressourcen Instruktion til robotjournalistik).

Når eleverne har indsat alle fletfelter, kan de læse de autogenererede artikler igennem og undersøge, om artiklerne giver mening. Måske skal de redigeres, før de vil kunne udgives.

Efterfølgende kan eleverne snakke med sidemakkeren om, hvordan den journalistiske proces har været. Eleverne kan drøfte og notere, hvordan processen med at skabe en artikel hænger sammen med deres billede af, hvad en journalist laver. Der kan samles op på elevernes overvejelser i klassen.

Målet med denne øvelse er at give eleverne et indblik i, hvordan computeren tænker (computational thinking), så de får indblik i den algoritmiske proces uden at skulle kode i teknisk forstand. Derudover kan øvelsen bruges til at diskutere med eleverne, hvad data, big data, algoritmer og autogenererede tekster betyder.

Outrofase: Ny forståelse og nye kompetencer

Eleverne kan arbejde videre med de fremtidige perspektiver for brugen af robotjournalister. I grupper kan eleverne drøfte:

Vil robotten kunne erstatte journalisten helt?

Hvordan ville Verden se ud uden den kritiske og uafhængige presse?

Kan robotterne overtage nyhedsformidlingen?

Er der grænser for, hvad en robotjournalist kan?

Kan en robot hjælpe dig med opgaveskrivningen og lave dine lektier?

Grupperne kan mundtligt præsentere deres drøftelser i klassen.

Hvis forløbet om robotjournalistik er en del af et avisforløb på skolen, kan eleverne forsøge at plante en autogenereret artikel i en avis for at se, om andre vil kunne få øje på den. Det kan ske forbindelse med, at klassen fremlægger deres nye viden om robotjournalistik for en anden årgang, og efterfølgende kan de spørge andre elever på årgangen, om de kan regne ud, hvilken artikel det drejer sig om.

Evaluering

Evalueringen kan tage afsæt i elevernes spørgsmål fra den Padlet, de lavede i introfasen. Eleverne kan fremlægge deres svar, og deres refleksioner kan give mulighed for at diskutere og uddybe flere problemstillinger.

I den løbende evaluering kan flere evalueringsmetoder anvendes, for eksempel elevlogbogen. Som afslutning kan evalueringsværktøjet "klasseparlamentet" anvendes. I klasseparlamentet inddeles eleverne i grupper, der kan have forskellige holdninger til et givent emne. Grupperne udpeger en ambassadør, som har mandat til at fremføre gruppens synspunkter i en fælles struktureret debat i klassen mellem modsatte holdninger.
Efter forløbet kan der sættes fokus på spørgsmål som:

Hvordan kan elevernes læring om robotjournalistik perspektiveres til elevernes opfattelse og forståelse af tekster, sprog og kommunikation i danskfaget?

Kan eleverne argumentere for betydningen af at bruge robotjournalistik?

Hvilke fagord har eleverne lært, og kan de bruge faglige begreber til at forklare kendetegn på og forskelle mellem en rigtig journalist og robotjournalistik?

# data[].attributes.attachment_link.title
Robotjournalistik - GRUNDSKOLE | emu danmarks læringsportal

# data[].attributes.attachment_link.description
Udskoling: I forløbet introduceres eleverne til, hvad en journalistrobot er, og de arbejder med at afkode og analysere, hvordan robotskrivning fungerer. Dansk og teknologiforståelse er integreret i forløbet.

# data[].attributes.headline
Om kunstig intelligens på "IT og medier" på SharePoint

# data[].attributes.subject
Om kunstig intelligens på "IT og medier" på SharePoint

# data[].attributes.body
Du finder bl.a. en vejledning, som Pædagogisk Udvikling Center i Aabenraa kommune har lavet om kunstig intelligens i undervisningen. Nederst i vejledningen findes ideer til undervisningen med fx at udarbejde tekster med forskellige lix-tal.

# data[].attributes.attachment_link.title
AI og sprogmodeller i klasseværelset - Læremiddel.dk

# data[].attributes.attachment_link.description
Her finder du en artikelserie om kunstig intelligens og sprogmodeller i klasseværelset. Læs artiklerne gratis her.

# data[].attributes.headline
Forløb til udskolingen på dansk.gyldendal

# data[].attributes.subject
Forløb til udskolingen på dansk.gyldendal

# data[].attributes.attachment_link.title
En manipuleret virkelighed | Dansk 7-10 | Gyldendals fagportaler

# data[].attributes.attachment_link.description
En manipuleret virkelighed Udviklingen af kunstig intelligens har gjort det svært at gennemskue, hvornår der er manipuleret med virkeligheden i billeder, film, tekst og lyd. I denne opgave skal I tale om og se eksempler på forskellige typer af...

# data[].attributes.body
Guide til, hvordan man prompter

# data[].attributes.attachment_link.description
Brug af teknologi til at skabe engagerende læringsoplevelser

# data[].attributes.headline
Gruppe på Facebook: kunstig intelligens i grundskolen

# data[].attributes.subject
Gruppe på Facebook: kunstig intelligens i grundskolen

# data[].attributes.headline
Prompt - en podcastserie om kunstig intelligens - ven eller fjende?

# data[].attributes.subject
Prompt - en podcastserie om kunstig intelligens - ven eller fjende?

# data[].attributes.attachment_link.description
DR's podcast om kunstig intelligens. Fremtiden er her, for kunstig intelligens kan alt fra at diagnosticere dig, komponere det perfekte popnummer - og måske endda føre en krig. Hver uge nærlæser tech-analytiker Marcel Mirzaei-Fard og hans nærmeste kollega Henrik Moltke, DR's teknologikorrespondent, de største historier om den teknologiske udvikling, der ændrer vores verden, politik og væren - og spørger, om AI er ven eller fjende.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
I et nyt ultra:bit undervisningsforløb til dansk kan lærere og elever blive klogere på teknologien kunstig intelligens, der også kaldes machine learning.

En teknologi, der er med til at forme de sociale , og som i sidste ende har stor betydning for den verden, som børn og unge bliver præsenteret for i deres digitale liv.

Projekt ultra:bit har siden 2018 haft fokus på at inspirere elever til at skabe og kode med teknologi, men nu skal eleverne også prøve at forstå teknologien, der ligger bag nogle af deres favoritapps og sociale .

- I dette undervisningsforløb ønsker vi, at eleverne får en forståelse for den bagvedliggende teknologi, der blandt andet ligger til grund for de sociale mediers tidsrøvende algoritmer, fortæller redaktør for ultra:bit, Johanne Bagge.

Hvad er machine learning?

En kunstig intelligent teknologi, der gør det muligt for computere at finde mønstre og lære af data. Det kan bruges til at automatisere opgaver, for eksempel til at udvælge målrettet og personligt indhold på sociale medier og til at lave chatrobotter.

Det kan være svært at forstå machine learning-teknologien. Til undervisningsmaterialet er der derfor blevet udviklet et særligt webværktøj, som kaldes for 'ultra:bit datatræneren'. Den er udviklet af forskere ved Institut for Datalogi ved Aarhus Universitet.

'ultra:bit datatræneren' skal være med til at skabe forståelse for de komplekse machine learning-algoritmer på en håndgribelig måde, når eleverne med fysiske bevægelser skal træne deres egne machine learning-modeller på mikrocomputeren micro:bit.

Det er noget helt nyt, at man kan bruge mikrocomputeren til at lave machine learning. Eleverne kan for eksempel bruge 'ultra:bit datatræneren' til lave en machine learning model, der kan genkende bevægelsen 'cirkel'.

- Eleverne træner deres machine learning-algoritme ved at lave 'cirkler' på forskellige måder. Det giver algoritmen forskellige dataeksempler, som den finder et mønster i. Herefter bygger datatræneren selv en machine learning-model, som er i stand til at kunne genkende forskellige former for 'cirkler'. Jo flere gode data-eksempler, eleverne viser datatræneren, jo bedre bliver deres machine learning-model til at løse opgaven, forklarer Karl-Emil Kjær Bilstrup, ved Institut for Datalogi, der har været med til at skabe 'ultra:bit datatræneren'.

Machine learning-teknologier automatiserer allerede mange processer og løser opgaver, som det førhen kun var mennesker, der kunne løse.

Teknologierne kan trænes til alt fra at udvælge søgeresultater, over billedgenkendelse og til autogenerering af nyhedsartikler. Det er også den teknologi, man skal kende til, hvis man vil forstå, hvordan de sociale vælger, hvilke opslag der vises på brugerens feed, forklarer Karl-Emil Kjær Bilstrup:

- Jo flere data-eksempler, du giver machine learning-algoritmen på de sociale i form af interaktioner (likes, kommentarer, delinger), des bedre bliver den til at finde et mønster i din og komme med bud på, hvad der er sandsynligt, at du godt kan lide at se i dit feed. På den måde kan din oplevelse af et givent socialt medie blive mere personligt, og du får måske lyst til at komme tilbage igen og igen.

Undervisningsforløbet gør eleverne i stand til selv at udforske muligheder og begrænsninger i machine learning og klæder dem derigennem på til at tage kritisk stilling til algoritmerne bag for eksempel sociale .

Hvad betyder det blandt andet for ens virkelighedsopfattelse, hvis algoritmen bliver ved med at præsentere dig for samme type indhold igen og igen? Og hvilke etiske dilemmaer kan der opstå, hvis en machine learning-algoritme er blevet programmeret til at vise det indhold, som skaber mest interaktion, uanset om indholdet udtrykker vold eller had?

Forløbet er målrettet de ældste elever i folkeskolen i faget dansk. Eleverne lærer om kunstig intelligens også kaldet machine learning. De lærer at forholde sig kritisk til, hvordan algoritmerne påvirker den verden, de møder i deres digitale liv på godt og ondt.

Undervejs ser eleverne explainer-videoer, analyserer deres feeds på sociale og prøver at træne en machine learning-model med micro:bit. Efterfølgende undersøger og diskuterer de virkelige cases, hvor machine learning-teknologien ikke har virket optimalt.

Undervisningsforløbet er blevet til på baggrund af et samarbejde mellem Center for Computational Thinking og Design ved Aarhus Universitet og DR's læringsindsats ultra:bit.

Du kan prøve det nye værktøj 'ultra:bit datatræneren' på Big Bang-konferencen 22.-23. marts i Odense.

Du finder et link til 'ultra:bit datatræneren' her.

Om ultra:bit

* ultra:bit er en fælles læringsindsats udviklet af DR, CFU, Astra og støttet af Industriens Fond. ultra:bit begyndte i 2018.

* Ambitionen er at inspirere elever fra 4. til 8. klasse til at tage kritisk stilling til teknologien omkring os, samt selv kreativt at skabe med teknologi og dermed blive mere end blot teknologiforbrugere.

Om Center for Computational Thinking og Design

* Centeret er et tværfagligt forskningssamarbejde mellem institut for Datalogi og Institut for Kultur og Kommunikation ved Aarhus Universitet. Centeret blev etableret i 2018.

* Målet er at skabe forskning, der bidrager til undervisning i digital teknologi, samt levere viden til beslutningstagere og undervisere indenfor området. Læs mere her.

# data[].attributes.attachment_link.title
Nyt forløb i dansk skal lære de ældste elever om kunstig intelligens på sociale medier

# data[].attributes.attachment_link.description
I et nyt ultra:bit undervisningsforløb til dansk kan lærere og elever blive klogere på teknologien kunstig intelligens, der også kaldes machine learning. En teknologi, der er med til at forme de sociale , og som i sidste ende har stor betydning for den verden, som børn og unge bliver præsenteret for i deres digitale liv.

# data[].attributes.headline
Faglig sorg: Når kunstig intelligens forandrer underviserens virkelighed

# data[].attributes.subject
Faglig sorg: Når kunstig intelligens forandrer underviserens virkelighed

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Artikler i serien om faglig sorg:

Kunstig intelligens i uddannelse: En ny virkelighed

Kunstig intelligens har på rekordtid vundet indpas i klasselokalerne, hvor nye værktøjer som ChatGPT både fascinerer og frustrerer. Mens eleverne begejstret tager teknologien til sig, står mange undervisere tilbage med en følelse af, at deres faglighed er under pres. Denne oplevelse af tab og omvæltning kalder jeg her for faglig sorg. Begrebet indebærer en følelse af tab, usikkerhed og måske endda eksistentiel krise, når ens velkendte undervisningspraksis pludselig bliver udfordret eller ligefrem overflødiggjort af teknologi. For hvad betyder det for underviserens faglige identitet og stolthed, når ChatGPT kan generere opgaver, give feedback og skræddersy undervisning mindst lige så godt som et menneske? Hvad betyder det for relationen mellem lærer og elev, når AI-systemer bliver en usynlig, men altid tilstedeværende tredjepart i klasseværelset?

Disse spørgsmål vækker naturligvis bekymring og usikkerhed hos mange undervisere. Men de repræsenterer også en invitation til at gentænke og genopfinde, hvad det vil sige at være underviser i en tid med kunstig intelligens. En sådan invitation handler om at kunne navigere i den faglige sorg og ikke kæmpe mod forandringerne. Som underviser bliver man nødt til at tage stilling til teknologien og forme den efter vores menneskelige værdier og visioner for den gode læring.

Jeg er meget bevidst om, at begrebet faglig sorg kan opfattes negativt, og jeg anerkender, at der vil være nogen, som modstår teknologiske forandringer, og som måske vil bifalde dette negative fokus. Mit håb er imidlertid, at ved at udforske og nuancere begrebet gennem denne artikelserie kan bidrage til en dybere forståelse af de ændringer, der sker i hele vores uddannelsessystem. Desuden håber jeg at teksten vil blive brugt som en ressource til at støtte undervisere, ledere og uddannelsespolitikere i deres bestræbelser på at navigere i disse forandringer, og for at sikre at forandringer ikke tromler hen over underviserne.

Faglighed og identitet under forandring

Mange frygter, at undervisere bliver erstattet af kunstig intelligens (Williamson, 2023). Selvom det måske ikke er sandsynligt, at underviserne direkte vil blive udskiftet med kunstig intelligens, er der en reel risiko for, at teknologien kan mekanisere mange af de opgaver, der i dag er i gymnasieskolen. Dette inkluderer alt fra didaktiseringen af undervisningen og forberedelse af materialer til at give feedback og karakterer. Vi er stadig i de tidlige stadier af at udforske mulighederne med kunstig intelligens og har igangsat et omfattende eksperiment, hvis udfald vi endnu ikke kender. Dette er et nyt territorium for os alle, og vi er først nu ved at opbygge vores erfaring og forståelse af, hvordan AI kan påvirke og forme uddannelsesområdet. For hvad betyder det for underviserens faglige identitet og stolthed, når ChatGPT kan generere opgaver, give feedback og skræddersy undervisning mindst lige så godt som et menneske? Hvad betyder det for relationen mellem lærer og elev, når AI-systemer bliver en usynlig, men altid tilstedeværende tredjepart i klasseværelset?

Det sætter i høj grad underviserne under pres, og det sidste halvandet år har været meget anderledes for hele undervisningssektoren. Der er sket en markant stigning i it-programmer, som underviserne og eleverne bruger i deres dagligdag, som har integreret en eller anden form for generativ kunstig intelligens. I mit eget fag, Kommunikation og IT, er vi særligt berørt af den nye teknologiske virkelighed. Kunstig intelligens er ikke længere et fjernt fremtidsscenarie, men en integreret del af alle de programmer og værktøjer, vi bruger i undervisningen. En stor udfordring er dog, at det ikke altid er synligt, når et program indeholder kunstig intelligens, og det kan være svært for både underviserne og eleverne at vide, hvornår man må bruge teknologien, og hvornår det ikke er tilladt.

I øjeblikket ser jeg en masse eksperimenter rundt omkring på gymnasierne, og nogle er helt fremme med at integrere teknologien i undervisningen, mens andre har lukket af for det interesser dem ikke - det er jo ikke på grund at teknologien de er blevet undervisere. Når vi er ude og holde oplæg på gymnasier rundt i hele landet, så snakker vi meget med underviserne og høre om deres syn på kunstig intelligens i undervisningen, og her er der mange forskellige positioner. Både for og imod, men der er også en underliggende stemning hos en del, at det er som om de har mistet et eller andet i deres faglighed. Og inden længe begynder vi at se de første elever og ansatte i uddannelsessystemet have adgang til Microsofts Copilot, hvor kunstig intelligens er indbygget i dagligdags office programmer som Word, Outlook og Excel. Vi får derfor meget svært ved at undgå at bruge teknologien i vores hverdag, og på et tidspunkt vil det ikke være et valg vi skal foretage, men det er derimod måden alle underviser på.

Et konkret eksempel på dette oplevede jeg for lidt over et år siden. Efter et af vores oplæg gik underviserne ud i faggrupper og skulle afprøve teknologien, og her oplevede jeg en engelsklærer med tårer i øjnene. Hun havde netop bedt ChatGPT om at løse en af hendes opgaver, og det lykkedes også så godt, at den ville have fået 12+. Hun følte sig pludselig overflødig og usikker på sin egen faglige værdi, men hun så også, hvordan teknologien var i gang med at udvande hendes fag. Denne oplevelse er nok desværre ikke enestående, og mange undervisere vil givetvis opleve lignende følelser af tab og usikkerhed, når deres kompetencer og erfaringer bliver udfordret af AI. Samtidig er min oplevelse fra oplæg på gymnasierne, at de humanistiske fag i høj grad har svært ved at vide, hvordan de skal tilrettelægge undervisningen, hvor kunstig intelligens i høj grad kan kortslutte undervisningen. Som underviser mærker jeg også selv disse spørgsmål og bekymringer på daglig basis, hvilket jeg tænker er noget, man som skole skal være opmærksom på og understøtte underviserne i deres nye hverdag. Ansvaret for at håndtere den indvirkning, som kunstig intelligens kommer med, ligger ikke kun hos den enkelte underviser, men kræver en institutionel indsats og opbakning.

Udover de personlige kriser skaber den nye teknologi også spændinger blandt lærerne. På en nylig pædagogisk dag oplevede jeg en intens debat om elevers brug af AI-værktøjer til hjemmearbejde. Nogle foreslog et totalforbud, da de mente, at teknologien ikke bidrager til elevernes læring. Der blev fremsat beskyldninger som: "Eleverne lærer ikke det, de skal" og "Vi er til falds for teknologigiganterne." Diskussionen blev hurtigt personlig med beskyldninger om at "tage den nemme løsning", "mangle faglig stolthed" og "forsømme vores ansvar som undervisere." Andre mente, at eleverne bør lære at bruge teknologien ansvarligt, og at et forbud ville være en kortsigtet løsning. Her blev det klart for mig, at kunstig intelligens ikke kun udfordrer den enkelte underviser, men kan også skabe splittelse og fragmentering i lærerkollegiet.

Samtidig står vi i et dilemma, fordi Undervisningsministeriet endnu ikke tillader, at kunstig intelligens indgår som genstandsfelt til eksamen, noget som Ekspertgruppen ellers har anbefalet (Ekspertgruppen for brug af ChatGPT ved prøver, 2024). Det skaber en kløft mellem den virkelighed, vi underviser i, og den virkelighed, eleverne bliver udprøvet i. Hvis jeg som underviser omfavner de nye teknologier og lader dem indgå i min undervisning, risikerer jeg så at gøre mine elever en bjørnetjeneste i forhold til eksamen? Eller hvis jeg holder fast i en mere traditionel undervisningsform uden kunstig intelligens for at matche eksamensskravene, forpasser jeg så muligheden for at ruste eleverne til den verden, de skal ud i? For hvad er i grunden min opgave som underviser? Er det at sikre, at eleverne består deres eksamener, eller er det at give dem de kompetencer og den viden, de har brug for i et stadig mere digitaliseret samfund? Som underviser føler man sig virkelig splittet mellem disse to hensyn, og løsningen nok ligger et sted midt imellem.

Faglig sorg møder underviserne

I litteraturen om professionelle hjælpere findes der mange begreber, der relaterer sig til det, jeg her kalder faglig sorg. Termer som compassion fatigue (medfølelse-træthed), empati-træthed og sekundær traumatisering beskriver alle de psykologiske påvirkninger, som mennesker i hjælperfag kan opleve i deres arbejde (Beermann, 2023). Når intelligente systemer gradvist overtager dele af undervisningen og det pædagogiske arbejde, kan det vække følelser af tab og eksistentielle overvejelser om ens faglige identitet og værdi. Ligesom compassion fatigue og empati-træthed beskriver de psykologiske konsekvenser af relationsarbejde, kan vi også tale om en form for teknologi-træthed - en træthed udløst af konstant at skulle forholde sig til og inkorporere ny teknologi.

Den norske psykolog Per Isdal bruger metaforen om, at man ikke kan gå gennem vand uden at blive våd. På samme måde, siger han, kan hjælpere ikke undgå at blive berørt af deres arbejde (Beermann, 2023). Denne indsigt kan også overføres til undervisere i mødet med ny teknologi: Vi kan ikke stå midt i den teknologiske udvikling uden at blive påvirket. Kunstig intelligens udfordrer måske vores opfattelse af, hvad det vil sige at være en dygtig underviser, når algoritmer pludselig kan give feedback og skræddersy undervisning. Det kan vække spørgsmål som: Hvad er min rolle nu? Hvad er det unikke, jeg som menneske bidrager med?

Uanset om vi kalder det faglig sorg, compassion fatigue eller teknologi-træthed, er kernen den samme: Som underviser investerer man meget af sig selv i sit arbejde, både fagligt og følelsesmæssigt. Derfor, som Isdal også understreger, er det afgørende at være opmærksom på ens egne grænser og behov. En del af løsningen kan være at skabe rum for at dele de svære oplevelser og følelser med kolleger, der står i samme situation - hvad Isdal kalder "lejrbål". Det kan give en følelse af ikke at være alene med udfordringerne og måske åbne for nye perspektiver og strategier. Samtidig kan det være nødvendigt at prioritere aktiviteter uden for arbejdet, der giver energi og balance. Det kan være hobby, motion, tid med venner og familie - hvad end der for den enkelte giver mulighed for at koble af og lade op.

Oven i disse faglige overvejelser kommer det faktum, at man som underviser også engagerer sig i elevernes trivsel og læring. Selvom undervisning ikke indebærer samme grad af dyb krisehåndtering som eksempelvis terapeutisk arbejde, kræver det stadig et stort mentalt og emotionelt nærvær at understøtte elevers udvikling. Og som Isdal her påpeger, kan denne konstante omsorg og engagement have en pris. For mig som underviser viser denne pris sig nogle gange som træthed, følelsen af utilstrækkelighed eller kortere lunte efter en lang dag med engageret undervisning og elevsparring. Det er en konstant balancegang mellem at være der fuldt ud for mine elever og at passe på mig selv.

Ved at anerkende vores egen sårbarhed og aktivt tage hånd om vores trivsel, som Isdal opfordrer til, kan vi måske blive bedre rustet til at navigere i de forandringer og udfordringer, som teknologien bringer med sig ind i klasseværelset.

Fra identitetskrise til eksistentiel tvivl: Fem dimensioner af faglig sorg i en AI-tidsalder

De nye teknologiske muligheder, særligt inden for kunstig intelligens, har en omfattende indflydelse på undervisernes faglige selvforståelse og kan fremkalde en oplevelse af tab og sorg. For bedre at forstå de forskellige aspekter af denne påvirkning har jeg udviklet et skema, stærkt inspireret af ​​Jussupow & Heinzl (2018), med fem centrale kategorier, der hver især belyser et område, hvor underviserne kan opleve udfordringer eller forandringer i deres arbejdsliv og selvforståelse.

Ud fra skemaet vil vi i højere grad have mulighed for at støtte underviserne i at håndtere de udfordringer, der følger med teknologiens indtog i undervisningen. Det er afgørende at have blik på de mange aspekter af teknologiens indvirkning og understøtte underviserne med de nødvendige redskaber og færdigheder til at finde fodfæste i denne nye virkelighed, uden at gå på kompromis med deres faglige integritet. Jeg vil nu se nærmere på, hvordan disse kategorier afspejler de udfordringer og forandringer, som underviserne møder i deres arbejdsliv.

Modellen med de fem dimensioner kortlægger nogle af de mange facetter af underviserens faglige identitet, der kan undergå forandringer som følge af teknologiens udvikling. Hver kategori har til formål at belyse specifikke områder, hvor underviserne kan opleve udfordringer eller forandringer i deres arbejdsliv og selvforståelse.

Afrunding

I denne første artikel har jeg kort undersøgt, hvordan kunstig intelligens på rekordtid har forandret undervisernes virkelighed og skabt nye udfordringer for vores faglige identitet og rolle. Samtidig har jeg også kort introduceret begrebet faglig sor g som en reaktion på disse forandringer og belyst nogle af de centrale dilemmaer, vi som undervisere står over for, når ny teknologi rykker ind i klasseværelset. Men hvad er de konkrete dimensioner af denne faglige sorg? I de kommende artikler vil jeg dykke ned i hvert af de fem centrale områder, hvor undervisere kan opleve udfordringer og forandringer som følge af ny teknologi. Den næste artikel omhandler, hvordan kunstig intelligens påvirker underviserens faglige identitet.

Kilder

Beermann, Jacob. 2023. "#62 Empatitræthed: Om medfølelsens pris, når hjælpere smittes af deres patienter og lejrbål". maxer.dk. 3. juli 2023. https://maxer.dk/staerk-smertefri/empati-compassion.

Ekspertgruppen for brug af ChatGPT ved prøver. 2024. "Ekspertgruppe klar med anbefalinger for brug af ChatGPT ved prøver". Børne- og Undervisningsministeriet. 2024. https://www.uvm.dk/aktuelt/nyheder/uvm/2024/april/240424-ekspertgruppe-klar-med-anbefalinger-for-brug-af-chatgpt-ved-proever.

Jussupow, Ekaterina, Kai Spohrer, Armin Heinzl, og Carolin Link. 2018. "I am; We are - Conceptualizing Professional Identity Threats from Information Technology". I International Conference on Information Systems. unknown. http://dx.doi.org/.

Williamson, Ben. 2023. "AI Must Be Kept in Check at School". The Unesco Courier 2023 (4): 6-8. https://doi.org/ 10.18356/22202293-2023-4-2.

# data[].attributes.attachment_link.title
Faglig sorg: Når kunstig intelligens forandrer underviserens virkelighed

# data[].attributes.attachment_link.description
Dette er den første artikel ud af foreløbig syv, der udkommer hver torsdag i de kommende mange uger.

# data[].attributes.attachment_link.title
Syv råd: Sådan spotter du AI-sprog i elevernes afleveringer

# data[].attributes.attachment_link.description
Kunstig intelligens har for længst fundet vej til elevernes opgaver og afleveringer. Men sprogmodeller efterlader ofte spor, som kan give et fingerpeg om, hvorvidt det er et menneske eller en chatbot, der står bag.