# data[].attributes.headline
Свято "Ходить світом Святий Миколай"

# data[].attributes.subject
Свято "Ходить світом Святий Миколай"

# data[].attributes.headline
День доброти

# data[].attributes.subject
День доброти

# data[].attributes.headline
В резиденції Миколая у закладі "Криве озеро"

# data[].attributes.subject
В резиденції Миколая у закладі "Криве озеро"

# data[].attributes.headline
Про правила дорожнього руху

# data[].attributes.subject
Про правила дорожнього руху

# data[].attributes.headline
Квест "Шукаємо подарунки Миколая"

# data[].attributes.subject
Квест "Шукаємо подарунки Миколая"

# data[].attributes.headline
1 квітня- День птахів

# data[].attributes.subject
1 квітня- День птахів

# data[].attributes.headline
Чекаємо Миколая

# data[].attributes.subject
Чекаємо Миколая

# data[].attributes.headline
Перший раз у 1 клас

# data[].attributes.subject
Перший раз у 1 клас

# data[].attributes.headline
Свято української хутки

# data[].attributes.subject
Свято української хутки

# data[].attributes.headline
Посвята у першокласники

# data[].attributes.subject
Посвята у першокласники

# data[].attributes.headline
Поїздка у розважальний центр

# data[].attributes.subject
Поїздка у розважальний центр

# data[].attributes.headline
Привітання з Великоднем

# data[].attributes.subject
Привітання з Великоднем

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Вороблячинська гімназія імені Героя України Віталія Коцюби

# data[].attributes.attachment_link.title
Вітання 2 класу з Великоднем💙💛（уч. Дудяк І.І.） | By Вороблячинська гімназія імені Героя України Віталія Коцюби | Facebook

# data[].attributes.attachment_link.description
Вітання 2 класу з Великоднем💙💛（уч. Дудяк І.І.）

# data[].attributes.headline
Квест "Стежками осені"

# data[].attributes.subject
Квест "Стежками осені"

# data[].attributes.headline
Українська мова, математика 1 семестр

# data[].attributes.subject
Українська мова, математика 1 семестр

# data[].attributes.attachment_link.title
Українська мова І семестр 4 клас (1)

# data[].attributes.headline
Математика 2 семестр

# data[].attributes.subject
Математика 2 семестр

# data[].attributes.attachment_link.title
Календарне планування математика ІІ семестр

# data[].attributes.headline
Українська мова 2 семестр

# data[].attributes.subject
Українська мова 2 семестр

# data[].attributes.attachment_link.title
календарне планування українська мова ІІ семестр

# data[].attributes.headline
Щоденник вражень

# data[].attributes.subject
Щоденник вражень

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
"Якщо „Письмо для себе", одну зі щоденних діяльностей практики Daily 5, використовувати постійно, починаючи з 1-го класу, то до кінця 4-го діти вільно, без підготовки, зможуть написати будь-який твір на 1,5 сторінки". ©

Це випробувано. Це працює.
"Не можуть діти писати в 1-му класі..."
Можуть. Нехай друкованими літерами. Нехай криво. Зате кольоровими олівцями. Зате так, як хочеться.

Якщо діти мають змогу обрати тему, форму написання, спосіб та засоби викладу думок на папері - це спрацьовує. Це вже мотивація. А не зможуть писати - малюватимуть. На початку. Потім доповнять малюнок словом. Через певний час - реченням. А зовсім скоро й текстом.

"І як? Роботу не перевіряти? А якщо помилки?! А якщо треба виправити?! А якщо...?."

Без якщо. "Щоденник вражень " - то дитячий простір, який можна використати на свою користь і дорослим. Як? Наприклад, вчити висловлювати ВЛАСНУ думку. Зручним способом. А ще - щоб ніхто не бачив. Просто для себе. Як завгодно і про що завгодно.

"А лінії? Як же - без ліній? Почерк псується..."

Для відпрацювання графічних навичок часу і можливостей є вдосталь. А для висловлення власного бачення на папері - лише 5 хвилин на день. А давайте спробуємо без ліній :)

Спробуйте. Вашим дітям сподобається. Точно сподобається. І у вас це точно вдасться. Бо я знаю, що вчителі насправді за будь-який рух. Ті вчителі-першопрохідці, які набиратимуть 1 класи 2018-го практично всі навички відпрацювали на своїх четвертокласниках. Ви - творчі і у вас вдасться!
Орієнтовні теми для "Щоденника вражень" 1 клас

Як нам стати класною спільнотою?

1.Мені не подобається правило нашого класу...
2.Якби завтра ти став/-ла учителем, чого б ти навчав/-ла дітей?

Як створити театр? Хто автор вистави?

1.Що робити, щоб до театру стали ходити усі?
2.Мені б хотілось зіграти у виставі про...
3.Казка, яку б мені хотілось побачити в театрі....
4.Страшна вистава краща, ніж кумедна, тому що...
5.Кумедна вистава краща, ніж страшна, тому що...

1.Я дуже хочу зіграти на сцені разом з...
2.В театрі я не хочу грати на сцені, але дуже хочу...
3.Гримером бути цікаво, тому що...
4.Костюмером бути краще, ніж актором, тому що...
5.Підказувати - добре чи погано? (Навіщо в театрі суфлер?)

Що означає бути модним? Як виявляти свою неповторність?

Транспорт моєї місцевості.

1.Місту/селу, в якому я живу, дуже бракує такого виду транспорту...
2.Я сподіваюсь, що скоро винайдуть транспорт, який...

Що у нашій родині робимо разом? Які спільні улюблені справи у моїй родині?

1.На вихідні ми з рідними завжди...
2.В родині нам завжди бракує часу на...
3.В сім'ї ми завжди разом ...
4.Дітей можна карати лише так...
5.Дітей не можна карати, тому що....

Ольга Романюк, Аліна Ткаченко, методисти відділу початкової освіти КНЗ КОР "КОІПОПК"

Важливо! При повному або частковому копіюванні інформації, посилання на ukrom.in.uaобов'язкове.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
використовую

# data[].attributes.attachment_link.title
Орієнтовні теми для "Щоденника вражень"

# data[].attributes.attachment_link.description
"Якщо „Письмо для себе", одну зі щоденних діяльностей практики Daily 5, використовувати постійно, починаючи з 1-го класу, то до кінця 4-го діти вільно, без підготовки, зможуть написати будь-який твір на 1,5 сторінки". © Це випробувано. Це працює. "Не можуть діти писати в 1-му класі..." Можуть. Нехай друкованими літерами. Нехай криво.

# data[].attributes.headline
Ведення журналів

# data[].attributes.subject
Ведення журналів

# data[].attributes.attachment_link.title
Про внесення змін до методичних рекомендацій щодо заповнення Класного журналу учнів початкових класів Нової української школи

# data[].attributes.headline
Державний стандарт початкової освіти

# data[].attributes.subject
Державний стандарт початкової освіти

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Офіційний вебпортал парламенту України

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Про внесення змін до Державного стандарту початкової освіти

Кабінет Міністрів України постановляє:

Внести зміни до Державного стандарту початкової освіти, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 р. № 87 (Офіційний вісник України, 2018 р., № 19, ст. 637), виклавши його в редакції, що додається.

Прем'єр-міністр України

В.ГРОЙСМАН

Інд. 73

1. Цей Державний стандарт початкової освіти (далі - Державний стандарт) визначає вимоги до обов'язкових результатів навчання та компетентностей здобувачів освіти (додатки 1-11), загальний обсяг їх навчального навантаження у базовому навчальному плані початкової освіти (додаток 12).

2. У цьому Державному стандарті терміни вживаються у такому значенні:

1) загальні результати навчання - сукупність знань, умінь, навичок, способів мислення, поглядів, цінностей, інших особистісних якостей здобувачів початкової освіти, що відповідають загальним цілям освітньої(-іх) галузі(-ей);

2) здобувач освіти - здобувач освіти на першому рівні повної загальної середньої освіти;

3) змістова лінія - тематична єдність, яка окреслює внутрішню структуру та систематизує конкретні очікувані результати кожної освітньої галузі;

4) обов'язкові результати навчання - сукупність знань, умінь, навичок, способів мислення, поглядів, цінностей, інших особистісних якостей здобувачів початкової освіти, які відповідають загальним результатам навчання та які можна ідентифікувати, кількісно оцінити та виміряти, свідчать про рівень розвитку кожного вміння на завершення циклу (5-6 класи і 7-9 класи);

5) освітня галузь - складник змісту освіти, що відображає певну сферу вивчення або об'єднує споріднені сфери;

6) початкова освіта - перший рівень повної загальної середньої освіти, який відповідає першому рівню Національної рамки кваліфікацій.

Інші терміни вживаються у значенні, наведеному в Законах України " Про освіту", "Про загальну середню освіту", інших нормативно-правових актах.

3. Цей Державний стандарт є основою для розроблення типових та інших освітніх програм. Освітні програми, що розробляються на основі типових освітніх програм, не потребують окремого затвердження Державною службою якості освіти.

На основі освітніх програм розроблюються навчальні програми, які містять зміст предмета або курсу відповідно до конкретних очікуваних результатів, визначених цим Державним стандартом, викладений у логічній послідовності; підходи до інтегрування предмета або курсу за темами, проблемами, проектами, блоками тощо; навчальну діяльність та умови її виконання; відповідні навчальні ресурси; засоби оцінювання навчальних досягнень учнів.

4. Метою початкової освіти є всебічний розвиток дитини, її талантів, здібностей, компетентностей та наскрізних умінь відповідно до вікових та індивідуальних психофізіологічних особливостей і потреб, формування цінностей, розвиток самостійності, творчості та допитливості.

Реалізація мети початкової освіти ґрунтується на таких ціннісних орієнтирах, як:

визнання унікальності та обдарованості кожної дитини, що забезпечується рівним доступом до освіти, забороною будь-яких форм дискримінації або відокремлення дітей на основі попереднього відбору;

цінність дитинства, що оберігається шляхом встановлення освітніх вимог, які відповідають віковим особливостям дитини, визнання прав дитини на навчання через діяльність, зокрема гру, обмеження обсягу домашніх завдань для збільшення часу на рухову активність і творчість дитини;

радість пізнання, що обумовлюється використанням в освітньому процесі дослідницької та проектної діяльності;

розвиток вільної особистості шляхом підтримки самостійності, незалежного мислення, оптимізму та впевненості в собі;

міцного здоров'я та добробуту, яких можливо досягти шляхом формування здорового способу життя і створення умов для гармонійного фізичного та психоемоційного розвитку;

забезпечення безпеки у результаті створення атмосфери довіри і взаємоповаги, перетворення школи на безпечне місце, де запобігають насильству і цькуванню, надають необхідну підтримку;

утвердження людської гідності шляхом виховання чесності, відваги, наполегливості, доброти, здатності до співчуття і співпереживання, справедливості, поваги до прав людини (зокрема, права на життя, здоров'я, власність, свободу слова тощо);

плекання любові до рідного краю та української культури, шанобливе ставлення до Української держави;

формування активної громадянської позиції, відповідальності за своє життя, розвиток громади та суспільства, збереження навколишнього світу.

5. Початкова освіта має такі цикли, як 1-2 і 3-4 класи, що враховують вікові особливості розвитку та потреби дітей і дають можливість забезпечити подолання розбіжностей у досягненнях, обумовлених готовністю до здобуття освіти.

Державний стандарт передбачає організацію освітнього процесу із застосуванням діяльнісного підходу на інтегрованій основі та з переважанням ігрових методів у першому циклі (1-2 класи) та на інтегровано-предметній основі у другому циклі (3-4 класи).

6. Вимоги до обов'язкових результатів навчання визначаються з урахуванням компетентнісного підходу.

7. До ключових компетентностей належать:

1) вільне володіння державною мовою, що передбачає уміння усно і письмово висловлювати свої думки, почуття, чітко та аргументовано пояснювати факти, а також любов до читання, відчуття краси слова, усвідомлення ролі мови для ефективного спілкування та культурного самовираження, готовність вживати українську мову як рідну в різних життєвих ситуаціях;

2) здатність спілкуватися рідною (у разі відмінності від державної) та іноземними мовами, що передбачає активне використання рідної мови в різних комунікативних ситуаціях, зокрема в побуті, освітньому процесі, культурному житті громади, можливість розуміти прості висловлювання іноземною мовою, спілкуватися нею у відповідних ситуаціях, оволодіння навичками міжкультурного спілкування;

3) математична компетентність, що передбачає виявлення простих математичних залежностей в навколишньому світі, моделювання процесів та ситуацій із застосуванням математичних відношень та вимірювань, усвідомлення ролі математичних знань та вмінь в особистому і суспільному житті людини;

4) компетентності у галузі природничих наук, техніки і технологій, що передбачають формування допитливості, прагнення шукати і пропонувати нові ідеї, самостійно чи в групі спостерігати та досліджувати, формулювати припущення і робити висновки на основі проведених дослідів, пізнавати себе і навколишній світ шляхом спостереження та дослідження;

5) інноваційність, що передбачає відкритість до нових ідей, ініціювання змін у близькому середовищі (клас, школа, громада тощо), формування знань, умінь, ставлень, що є основою компетентнісного підходу, забезпечують подальшу здатність успішно навчатися, провадити професійну діяльність, відчувати себе частиною спільноти і брати участь у справах громади;

6) екологічна компетентність, що передбачає усвідомлення основи екологічного природокористування, дотримання правил природоохоронної поведінки, ощадного використання природних ресурсів з розумінням важливості збереження природи для сталого розвитку суспільства;

7) інформаційно-комунікаційна компетентність, що передбачає опанування основою цифрової грамотності для розвитку і спілкування, здатність безпечного та етичного використання засобів інформаційно-комунікаційної компетентності у навчанні та інших життєвих ситуаціях;

8) навчання протягом життя, що передбачає опанування уміннями і навичками, необхідними для подальшого навчання, організацію власного навчального середовища, отримання нової інформації з метою застосування її для оцінювання навчальних потреб, визначення власних навчальних цілей та способів їх досягнення, навчання працювати самостійно і в групі;

9) громадянські та соціальні компетентності, пов'язані з ідеями демократії, справедливості, рівності, прав людини, добробуту та здорового способу життя, усвідомленням рівних прав і можливостей, що передбачають:

спроможність діяти як відповідальний громадянин та брати повноцінну участь у громадському та суспільному житті, зокрема школи та класу, спираючись на розуміння соціальних, економічних і політичних понять та сталого розвитку, критичне оцінювання основних подій національної, європейської та світової історії, а також повагу до прав людини та верховенства права, цінування культурного розмаїття різних народів та ідентифікацію себе як громадянина України;

виявлення поваги до інших та толерантності, уміння конструктивно співпрацювати, співчувати та діяти в конфліктних ситуаціях, зокрема пов'язаних з різними проявами дискримінації. Дбайливе ставлення до особистого, соціального і фізичного добробуту та здоров'я, дотримання здорового способу життя; розуміння правил поведінки і спілкування, що є загальноприйнятими в різних спільнотах і середовищах, спроможність діяти в умовах невизначеності та багатозадачності;

10) культурна компетентність, що передбачає залучення до різних видів мистецької творчості (образотворче, музичне та інші види мистецтв) шляхом розкриття і розвитку природних здібностей, творчого вираження особистості;

11) підприємливість та фінансова грамотність, що передбачають ініціативність, готовність брати відповідальність за власні рішення, вміння організовувати свою діяльність для досягнення цілей, усвідомлення етичних цінностей ефективної співпраці, готовність до втілення в життя ініційованих ідей, прийняття власних рішень.

8. Основою формування ключових компетентностей є досвід здобувачів освіти, їх потреби, які мотивують до навчання, знання та вміння, які формуються в різному освітньому середовищі (школі, родині), різноманітних соціальних ситуаціях та обумовлюють формування ставлення до них.

9. Спільними для всіх ключових компетентностей є такі вміння, як читання з розумінням, уміння висловлювати власну думку усно і письмово, критичне та системне мислення, творчість, ініціативність, здатність логічно обґрунтовувати позицію, вміння конструктивно керувати емоціями, оцінювати ризики, приймати рішення, розв'язувати проблеми, співпрацювати з іншими особами.

10. Вимоги до обов'язкових результатів навчання та компетентностей здобувачів освіти визначено за такими освітніми галузями:

мовно-літературна (українська мова, мови відповідних корінних народів і національних меншин; літератури; українська мова та література для корінних народів і національних меншин; іншомовна освіта);

математична;

природнича;

технологічна;

інформатична;

соціальна і здоров'язбережувальна;

громадянська та історична;

мистецька;

фізкультурна.

11. Компетентнісний потенціал кожної освітньої галузі забезпечує формування всіх ключових компетентностей.

Для кожної освітньої галузі визначено мету та загальні результати навчання здобувачів освіти в цілому. За ними впорядковано обов'язкові результати навчання здобувачів освіти, які є основою для їх подальшого навчання на наступних рівнях загальної середньої освіти.

Обов'язкові результати навчання (додатки 1-11) мають індекси, у яких:

скорочений буквений запис означає освітню галузь, до якої належить обов'язковий результат навчання;

цифра на початку індексу означає порядковий номер року навчання (класу);

перша цифра після буквеного запису до крапки означає порядковий номер загальної цілі, на реалізацію якої спрямований обов'язковий результат;

цифра після крапки означає порядковий номер загального результату, з яким співвідноситься обов'язковий результат.

12. Мовно-літературна освітня галузь включає українську мову, мови відповідних корінних народів і національних меншин, літератури, українську мову та літературу для корінних народів та національних меншин, іншомовну освіту.

Метою вивчення української мови та літератури, мов та літератур відповідних корінних народів і національних меншин є формування комунікативної, читацької та інших ключових компетентностей; розвиток особистості здобувачів освіти із застосуванням засобів різних видів мовленнєвої діяльності; здатності спілкуватися українською мовою, мовами відповідних корінних народів і національних меншин для духовного, культурного і національного самовираження, користуватися ними в особистому і суспільному житті, міжкультурному діалозі; збагачення емоційно-чуттєвого досвіду, розвиток мовленнєво-творчих здібностей.

Здобувач освіти:

взаємодіє з іншими особами усно, сприймає і використовує інформацію для досягнення життєвих цілей у різних комунікативних ситуаціях;

сприймає, аналізує, інтерпретує, критично оцінює інформацію в текстах різних видів, медіатекстах та використовує її для збагачення власного досвіду;

висловлює думки, почуття та ставлення, взаємодіє з іншими особами письмово та в режимі реального часу, дотримується норм літературної мови;

досліджує індивідуальне мовлення для власної мовної творчості, спостерігає за мовними явищами, аналізує їх.

Метою іншомовної освіти є формування іншомовної комунікативної компетентності для безпосереднього та опосередкованого міжкультурного спілкування, що забезпечує розвиток інших ключових компетентностей та задоволення різних життєвих потреб здобувача освіти.

Здобувач освіти:

сприймає інформацію, висловлену іноземною мовою в умовах безпосереднього та опосередкованого міжкультурного спілкування, та критично оцінює таку інформацію;

розуміє прочитані іншомовні тексти різних видів для отримання інформації або емоційного задоволення, використовує прочитану інформацію та критично оцінює її;

надає інформацію, висловлює думки, почуття та ставлення, взаємодіє з іншими особами усно, письмово та в режимі реального часу, використовуючи іноземну мову.

Обов'язкові результати навчання здобувачів освіти з мовно-літературної освітньої галузі визначено у додатках 1-3.

13. Метою математичної освітньої галузі є формування математичної та інших ключових компетентностей; розвиток мислення, здатності розпізнавати і моделювати процеси та ситуації з повсякденного життя, які можна розв'язувати із застосуванням математичних методів, а також здатності робити усвідомлений вибір.

Здобувач освіти:

досліджує ситуації і визначає проблеми, які можна розв'язувати із застосуванням математичних методів;

моделює процеси і ситуації, розробляє стратегії (плани) дій для розв'язування різноманітних задач;

критично оцінює дані, процес та результат розв'язання навчальних і практичних задач;

застосовує досвід математичної діяльності для пізнання навколишнього світу.

Обов'язкові результати навчання здобувачів освіти з математичної освітньої галузі визначено у додатку 4.

14. Метою природничої освітньої галузі є формування компетентностей в галузі природничих наук, техніки і технологій, екологічної та інших ключових компетентностей шляхом опанування знань, умінь і способів діяльності, розвитку здібностей, які забезпечують успішну взаємодію з природою, формування основи наукового світогляду і критичного мислення, становлення відповідальної, безпечної і природоохоронної поведінки здобувачів освіти у навколишньому світі на основі усвідомлення принципів сталого розвитку.

Здобувач освіти:

відкриває світ природи, набуває досвіду в її дослідженні, шукає відповіді на запитання, спостерігає за навколишнім світом, експериментує та створює навчальні моделі, виявляє допитливість та отримує радість від пізнання природи;

опрацьовує та систематизує інформацію природничого змісту, отриману з доступних джерел, та представляє її у різних формах;

усвідомлює розмаїття природи, взаємозв'язки її об'єктів та явищ, пояснює роль природничих наук і техніки в житті людини, відповідально поводиться у навколишньому світі;

критично оцінює факти, поєднує новий досвід з набутим раніше і творчо його використовує для розв'язування проблем природничого характеру.

Обов'язкові результати навчання здобувачів освіти з природничої освітньої галузі визначено у додатку 5.

15. Метою технологічної освітньої галузі є формування компетентностей в галузі техніки і технологій та інших ключових компетентностей, здатності до зміни навколишнього світу з використанням засобів сучасних технологій без заподіяння йому шкоди, до використання технологій для власної самореалізації, культурного і національного самовираження.

Здобувач освіти:

втілює творчий задум у готовий виріб;

дбає про власний побут, задоволення власних потреб та потреб тих, хто його оточує;

ефективно використовує природні матеріали, дбаючи про навколишній світ;

практикує і творчо застосовує традиційні та сучасні ремесла.

Обов'язкові результати навчання здобувачів освіти з технологічної освітньої галузі визначено у додатку 6.

16. Метою інформатичної освітньої галузі є формування інформаційно-комунікаційної компетентності та інших ключових компетентностей, здатності до розв'язання проблем з використанням цифрових пристроїв, інформаційно-комунікаційних технологій та критичного мислення для розвитку, творчого самовираження, власного та суспільного добробуту, навичок безпечної та етичної діяльності в інформаційному суспільстві.

Здобувач освіти:

знаходить, подає, перетворює, аналізує, узагальнює та систематизує дані, критично оцінює інформацію для розв'язання життєвих проблем;

створює інформаційні продукти та програми для ефективного розв'язання задач/проблем, творчого самовираження індивідуально та у співпраці, за допомогою цифрових пристроїв та без них;

усвідомлено використовує інформаційні і комунікаційні технології та цифрові пристрої для доступу до інформації, спілкування та співпраці як творець та (або) споживач, а також самостійно опановує нові технології;

усвідомлює наслідки використання інформаційних технологій для себе, суспільства, навколишнього світу та сталого розвитку, дотримується етичних, міжкультурних та правових норм інформаційної взаємодії.

Обов'язкові результати навчання здобувачів освіти з інформатичної освітньої галузі визначено у додатку 7.

17. Метою соціальної і здоров'язбережувальної освітньої галузі є формування соціальної компетентності та інших ключових компетентностей, активної громадянської позиції, підприємливості, розвиток самостійності через особисту ідентифікацію, застосування моделі здорової та безпечної поведінки, збереження власного здоров'я та здоров'я інших осіб, добробуту та сталого розвитку.

Здобувач освіти:

дбає про особисте здоров'я і безпеку, реагує на діяльність, яка становить загрозу для життя, здоров'я, добробуту;

визначає альтернативи, прогнозує наслідки, ухвалює рішення з користю для здоров'я, добробуту, власної безпеки та безпеки інших осіб;

робить аргументований вибір на користь здорового способу життя, аналізує та оцінює наслідки і ризики;

виявляє підприємливість та поводиться етично для поліпшення здоров'я, безпеки та добробуту.

Обов'язкові результати навчання здобувачів освіти з соціальної і здоров'язбережувальної освітньої галузі визначено у додатку 8.

18. Метою громадянської та історичної освітньої галузі є формування громадянської та інших компетентностей, власної ідентичності та готовності до змін шляхом осмислення зв'язків між минулим і сучасним життям, активної громадянської позиції на засадах демократії, поваги до прав і свобод людини, толерантного ставлення до оточуючих, набуття досвіду життя в соціумі з урахуванням демократичних принципів.

Здобувач освіти:

встановлює зв'язки між подіями, діяльністю людей та її результатами у часі, пояснює значення пам'ятних для себе та інших громадян України дат (подій);

орієнтується у знайомому соціальному середовищі, долучається до його розвитку, пояснює вплив природи та діяльності людей на нього;

працює з різними джерелами соціальної та історичної інформації, аналізує зміст джерел, критично оцінює їх;

узагальнює інформацію з різних джерел, розповідаючи про минуле і сучасне;

представляє аргументовані судження про відомі факти та історичних осіб, а також про події суспільного життя;

має розвинуте почуття власної гідності, діє з урахуванням власних прав і свобод, поважає права і гідність інших осіб, протидіє проявам дискримінації та нерівного ставлення до особистості;

усвідомлює себе громадянином України, аналізує культурно-історичні основи власної ідентичності, визнає цінність культурного розмаїття;

дотримується принципів демократичного громадянства, бере активну участь у житті шкільної спільноти, місцевої громади.

Обов'язкові результати навчання здобувачів освіти з громадянської та історичної освітньої галузі визначено у додатку 9.

19. Метою мистецької освітньої галузі є формування культурної та інших компетентностей, цінностей у процесі пізнання мистецтва та художньо-творчого самовираження в особистому та суспільному житті, поваги до національної та світової мистецької спадщини.

Здобувач освіти:

виявляє художньо-образне, асоціативне мислення у процесі художньо-творчої діяльності через образотворче, музичне та інші види мистецтва;

пізнає мистецтво, інтерпретує художні образи, набуваючи емоційно-чуттєвого досвіду, виявляє ціннісне ставлення до мистецтва;

пізнає себе через художньо-творчу діяльність та мистецтво.

Обов'язкові результати навчання здобувачів освіти з мистецької освітньої галузі визначено у додатку 10.

20. Метою фізкультурної освітньої галузі є формування соціальної та інших ключових компетентностей, стійкої мотивації здобувачів освіти до занять фізичною культурою і спортом для забезпечення гармонійного фізичного розвитку, підвищення функціональних можливостей організму, вдосконалення життєво необхідних рухових умінь та навичок.

Здобувач освіти:

регулярно займається руховою активністю, фізичною культурою та спортом; демонструє рухові вміння та навички та використовує їх у різних життєвих ситуаціях;

добирає фізичні вправи для підвищення рівня фізичної підготовленості;

керується правилами безпечної і чесної гри, уміє боротися, вигравати і програвати; усвідомлює значення фізичних вправ для здоров'я, емоційного задоволення, гартування характеру, самовираження та соціальної взаємодії.

Обов'язкові результати навчання здобувачів освіти з фізкультурної освітньої галузі визначено у додатку 11.

21. Базовий навчальний план початкової освіти визначає загальний обсяг навчального навантаження здобувачів освіти та дає цілісне уявлення про зміст і структуру початкової освіти як першого рівня загальної середньої освіти, встановлює погодинне співвідношення між освітніми галузями за роками навчання, визначає гранично допустиме тижневе навантаження здобувачів освіти та загальну щорічну кількість годин за освітніми галузями.

Для учнів з особливими освітніми потребами (з порушеннями зору, слуху, опорно-рухового апарату, інтелектуального розвитку, тяжкими порушеннями мовлення, затримкою психічного розвитку), які здобувають початкову освіту у спеціальних закладах (класах) загальної середньої освіти, базовий навчальний план визначає кількість годин для проведення корекційно-розвиткової роботи.

22. Базовий навчальний план має такі п'ять варіантів (додаток 12):

для класів (груп) з українською мовою навчання;

для класів (груп) з навчанням мовою відповідного корінного народу, національних меншин;

для класів (груп) з українською мовою навчання представників корінних народів, національних меншин;

для спеціальних закладів (класів) загальної середньої освіти з українською мовою навчання дітей з особливими освітніми потребами;

для спеціальних закладів (класів) загальної середньої освіти з навчанням мовою відповідного корінного народу або національної меншини.

23. Заклади загальної середньої освіти з навчанням мовою відповідного корінного народу або національної меншини самостійно здійснюють розподіл навчального навантаження між мовою відповідного корінного народу або національної меншини та іноземною мовою, відображаючи це в навчальному плані. Українська мова як державна в таких закладах загальної середньої освіти вивчається за освітніми програмами, які враховують мовну підготовку здобувачів освіти та спорідненість між рідною і державною мовами.

24. На підставі базового навчального плану може здійснюватися повна або часткова інтеграція різних освітніх галузей, що відображається в типових освітніх програмах, освітній програмі закладу загальної середньої освіти. У процесі інтеграції кількість навчальних годин, передбачених на вивчення кожної освітньої галузі, перерозподіляється таким чином, що їх сумарне значення не зменшується. Зміст природничої, соціальної і здоров'язбережувальної, громадянської та історичної, технологічної, інформатичної освітніх галузей інтегрується в різній комбінації їх компонентів, утворюючи інтегровані предмети і курси, перелік і назви яких зазначаються в типових освітніх програмах, освітній програмі закладу загальної середньої освіти.

25. Базовий навчальний план має інваріантний і варіативний складники. Інваріантний складник є обов'язковим для всіх закладів загальної середньої освіти незалежно від їх підпорядкування і форми власності. Виключення з інваріантного складника будь-якої з освітніх галузей є неприпустимим, оскільки порушує цілісність початкової освіти і наступність з базовою загальною середньою освітою.

Інваріантний складник базового навчального плану для спеціальних закладів (класів) передбачає проведення корекційно-розвиткової роботи, напрями та змістове наповнення якої визначаються з урахуванням особливостей психофізичного розвитку дітей з особливими освітніми потребами.

Кожна освітня галузь передбачає обов'язкову корекційно-розвиткову роботу.

Варіативний складник базового навчального плану розподіляється закладом загальної середньої освіти самостійно, враховуючи особливості організації освітнього процесу та індивідуальних освітніх потреб здобувачів освіти і відображається в освітній програмі такого закладу.

Наприкінці навчального року (протягом п'яти днів у 1 і 2 класах або десяти днів у 3 і 4 класах) рекомендовано проводити навчально-пізнавальну, пошуково-дослідницьку практику, яка передбачає активну діяльність учнів у школі та поза її межами, реалізацію проектів, екологічних акцій тощо.

26. Варіативність змісту початкової освіти забезпечується також шляхом запровадження резервного часу в освітній програмі закладу загальної середньої освіти, що сприяє, зокрема, задоволенню освітніх потреб здобувачів освіти, вирівнюванню їх досягнень, розвитку наскрізних умінь.

27. Заклади загальної середньої освіти з навчанням мовами відповідних корінних народів та національних меншин для реалізації мовно-літературної освітньої галузі додатково можуть використовувати години варіативного складника базового навчального плану.

28. Вимірювання результатів навчання здобувачів освіти відбувається шляхом:

формувального оцінювання, яке допомагає відстежувати особистісний розвиток здобувачів освіти і хід опановування ними навчального досвіду як основи компетентності, вибудовувати індивідуальну траєкторію особистості;

підсумкового оцінювання, під час якого навчальні досягнення здобувачів освіти співвідносяться з обов'язковими результатами навчання, визначеними цим Державним стандартом.

Завдання для державної підсумкової атестації здобувачів освіти розроблюються з урахуванням компетентнісного підходу.

БАЗОВИЙ НАВЧАЛЬНИЙ ПЛАН ПОЧАТКОВОЇ ОСВІТИ

Базовий навчальний план початкової освіти для класів (груп) з українською мовою навчання

Базовий навчальний план початкової освіти для класів (груп) з навчанням мовою відповідного корінного народу, національних меншин

Базовий навчальний план початкової освіти для класів (груп) з українською мовою навчання представників корінних народів, національних меншин

Базовий навчальний план початкової освіти для спеціальних закладів (класів) загальної середньої освіти з українською мовою навчання дітей з особливими освітніми потребами

Базовий навчальний план початкової освіти для спеціальних закладів (класів) загальної середньої освіти з навчанням мовою відповідного корінного народу або національної меншини

__________
* Години, передбачені для фізичної культури, не враховуються під час визначення гранично допустимого тижневого/річного навчального навантаження здобувача освіти.
** Освітні програми класів (груп) з навчанням мовою відповідного корінного народу або національної меншини в очікуваних результатах вивчення української мови враховують мовну підготовку здобувачів освіти та спорідненість їх рідної і державної мов.
*** Іншомовна освіта для дітей з інтелектуальними порушеннями не передбачена. Години розподіляються між іншими галузями на вибір педагогічного працівника.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
законодавство

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
законодательство

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
нормативно-правові документи

# data[].attributes.attachment_link.title
Про внесення змін до Державного стандарту початкової освіти

# data[].attributes.attachment_link.description
База даних "Законодавство України" містить нормативно-правові документи українського законодавства, термінологію, анотації англійською мовою, переліки первиних актів тощо

# data[].attributes.headline
Деякі питання організації виховного процесу

# data[].attributes.subject
Деякі питання організації виховного процесу

# data[].attributes.headline
Оновлена ТОП Р. Шиян (1- 2 клас)

# data[].attributes.subject
Оновлена ТОП Р. Шиян (1- 2 клас)

# data[].attributes.headline
Оновлена ТОП Р. Шиян (3-4 клас)

# data[].attributes.subject
Оновлена ТОП Р. Шиян (3-4 клас)

# data[].attributes.headline
Оцінювання наказ №813

# data[].attributes.subject
Оцінювання наказ №813

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
МІНІСТЕРСТВО ОСВІТИ І НАУКИ УКРАЇНИ

НАКАЗ

№ 813 від 13 липня 2021 року
Про затвердження методичних
рекомендацій щодо оцінювання
результатів навчання учнів 1-4 класів
закладів загальної середньої освіти
Відповідно до Закону України "Про повну загальну середню освіту", Державного стандарту початкової освіти, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року № 87 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 24 липня 2019 року № 688), та з метою організації оцінювання результатів навчання учнів 1-4 класах закладів загальної середньої освіти НАКАЗУЮ:

1. Затвердити методичні рекомендації щодо оцінювання результатів навчання учнів 1-4 класів закладів загальної середньої освіти, що додаються.

2. Департаментам (управлінням) освіти і науки обласних, Київської міської державних адміністрацій довести цей наказ до відома керівників закладів загальної середньої освіти.

3. Визнати такими, що втратили чинність, накази Міністерства освіти і України від 20.08.2018 № 924 "Про затвердження методичних рекомендацій щодо оцінювання навчальних досягнень учнів першого класу у Новій українській школі", від 27.09.2019 № 1154 "Про затвердження методичних рекомендацій щодо оцінювання навчальних досягнень учнів другого класу", від 16.09.2020 № 1146 "Про затвердження методичних рекомендацій щодо оцінювання результатів навчання учнів третіх і четвертих класів Нової української школи".

4. Департаменту забезпечення документообігу, контролю та інформаційних технологій (Єрко І.) зробити відповідну відмітку у справах архіву.

5. Контроль за виконанням цього наказу покласти на заступника Міністра Рогову В.

Міністр Сергій Шкарлет

ЗАТВЕРДЖЕНО
наказ Міністерства освіти і науки України
від 13.07.2021 № 813
Методичні рекомендації щодо оцінювання результатів навчання
учнів 1-4- х класів закладів загальної середньої освіти І. ЗАГАЛЬНІ ПОЛОЖЕННЯ
У методичних рекомендаціях окреслено підходи оцінювання результатів навчання учнів 1-4 класів закладів загальної середньої освіти в умовах особистісно орієнтованого і компетентнісного навчання.

Оцінювання рекомендуємо розглядати як процес отримання даних про стан сформованості результатів навчання учнів, аналіз отриманих даних та формулювання на його основі суджень про об'єкт, який оцінюють. Оцінювання доцільно здійснювати з метою створення сприятливих умов для розвитку талантів і здібностей кожного учня/учениці, формування у нього/неї компетентностей та наскрізних умінь відповідно до вікових та індивідуальних психофізіологічних особливостей та потреб, а також визначення ступеня якості освітнього процесу та шляхів підвищення його ефективності.

Характерною ознакою оцінювання є рівноправна взаємодія учасників освітнього процесу, спрямована на формування суб'єктної позиції учня/учениці через активне залучення його/ї до самооцінювання/ взаємооцінювання і прийняття рішень щодо подальшої навчальної діяльності.

Відповідно до Закону України "Про загальну середню освіту" оцінювання ґрунтується на принципах дитиноцентризму, об'єктивності, доброчесності, справедливості, неупередженості, систематичності, критеріальності, гнучкості, перспективності, диференційованості та конфіденційності, а також плановості, чіткості, прозорості, відкритості, доброзичливості.

Основними функціями оцінювання є формувальна, діагностувальна, мотиваційно-стимулювальна, розвивальна, орієнтувальна, коригувальна, прогностична, констатувальна, виховна. Відповідно до мети оцінювання пріоритетними є формувальна та діагностувальна функції оцінювання.

Реалізацію формувальної функц ії оцінювання забезпечують відстеженням динаміки навчального поступу учня/учениці, визначенням його/її навчальних потреб та подальшим спрямуванням освітнього процесу на підвищення ефективності навчання з урахуванням виявлених результатів навчання.

Діагностувальна функція дає можливість виявити стан набутого учнями досвіду навчальної діяльності відповідно до поставлених цілей, з'ясувати передумови стану сформованості отриманих результатів, причини виникнення утруднень, скоригувати процес навчання, відстежити динаміку формування результатів навчання та спрогнозувати їх розвиток. Обидві функції взаємодоповнюють одна одну і зумовлюють особливості організації оцінювальної діяльності.

Об'єктами оцінювання є результати навчання учня/учениці, у тому числі процес їх досягнення ним/нею. Відповідно до пункту 22 статті 1 Закону України "Про освіту" результати навчання - це знання, уміння, навички, способи мислення, погляди, цінності, інші особисті якості, набуті у процесі навчання, виховання та розвитку, які можна ідентифікувати, спланувати, виміряти і оцінити та які особа здатна продемонструвати після завершення освітньої програми або окремих освітніх компонентів.

Задля здійснення оцінювання з урахуванням вікових особливостей учнів 1-4 класів щодо можливостей оволодіння певними складниками результатів навчання серед них пропонуємо виокремлювати об'єктивні результати навчання (знання про предмети і явища навколишнього світу, взаємозв'язки і відношення між ними, уміння та навички оперувати знаннями, уміння застосовувати набутий досвід навчальних дій, досвід творчої діяльності, що відображено в обов'язкових/очікуваних результатах навчання, визначених в освітній програмі закладу загальної середньої освіти) та особистісні надбання учня/учениці (активність, ініціативність; старанність, наполегливість; комунікабельність, здатність співпрацювати; самостійність, відповідальність; ціннісні ставлення), які він/вона виявляє у процесі досягнення результату навчання.

Відповідно до пункту 28 Державного стандарту початкової освіти отримання даних, їх аналіз та формулювання суджень про результати навчання учнів здійснюють у процесі:

формувального оцінювання, метою якого відстеження особистісного розвитку учнів й ходу опановування ними навчального досвіду як основи компетентності та побудову індивідуальної освітньої траєкторії особистості;

підсумкового оцінювання, метою якого є співвіднесення навчальних досягнень учнів з обов'язковими/очікуваними результатами навчання, визначеними Державним стандартом/освітньою програмою.

Оцінювання передбачає організацію діяльності учнів задля отримання даних про стан сформованості очікуваних результатів навчання, визначених учителем для певного заняття/системи занять з певної програмової теми на основі освітньої програми закладу освіти.

Залежно від дидактичної мети й пріоритетної функції оцінювання, особливостей змісту навчального предмета/інтегрованого курсу та з урахуванням етапу опанування програмовим матеріалом у цілому та етапу опанування очікуваним результатом навчання зокрема отримання даних пропонуємо здійснювати під час різних видів навчально-пізнавальної діяльності учнів, яка може бути: за формою - індивідуальною, груповою, фронтальною; за способом виконання - усною (бесіда, розповідь, переказ, діалог тощо), письмовою (окремі навчальні завдання, у тому числі тестові, компетентнісні завдання, перекази, диктанти тощо, а також діагностувальні роботи), практичною (дослід, практична робота, навчальний проєкт, учнівське портфоліо, спостереження, робота з картами, заповнення таблиць, побудова схем, моделей тощо), програмованою (з використанням "електронних засобів навчання, дозволених для використання в закладах загальної середньої освіти). З урахуванням опрацьованого програмового матеріалу відповідно до календарно-тематичного плану та готовності учнів виконувати завдання вчитель самостійно може визначати форму, спосіб, зміст, час виконання навчально-пізнавальної діяльності і фіксувати їх у планах-конспектах уроків/занять.

За отриманими даними про результати навчання, на основі їх аналізу залежно від дидактичної мети й пріоритетної функції оцінювання, пропонуємо визначати оцінку як показник досягнень навчально-пізнавальної діяльності учня/учениці.

З урахуванням мети оцінювання змінено підходи до вираження оцінки. На заміну узагальненій бальній оцінці навчальних досягнень учнів з предмета вивчення/інтегрованого курсу пропонуємо використовувати вербальну оцінку окремих результатів навчання учня/учениці з предмета вивчення, інтегрованого курсу (освітньої галузі), яка окрім оцінювального судження про досягнення може ще називати і рівень результату навчання.

Задля уніфікації термінів та зручності їх використання в практичній діяльності пропонуємо оцінювальне судження називати вербальною оцінкою, оцінювальне судження із зазначенням рівня результату - рівневою оцінкою.

Вербальну і рівневу оцінки можуть виражати як усно, так і письмово. Рекомендуємо характеризувати - процес навчання та його результати доброзичливими, лаконічними, чіткими, об'єктивними, конкретними оцінювальними судженнями. Рівень результату навчання рекомендуємо визначати з урахуванням динаміки його досягнення та позначати буквами: "початковий" (П), "середній" (С), "достатній" (Д), "високий (В)". Пропонуємо враховувати, що оцінка буде допомагати учню/учениці усвідомлювати власні успіхи і шляхи подолання утруднень.

Результат оцінювання особистісних надбань учня/учениці у 1-4 класах рекомендуємо виражати вербальною оцінкою, а об'єктивних результатів навчання учня/учениці у 1-2 класах - вербальною оцінкою, у 3-4 класах - або вербальною оцінкою, або рівневою оцінкою за вибором закладу загальної середньої освіти на підставі рішення його педагогічної ради.

Формулювання оцінювальних суджень, визначення рівня результату навчання пропонуємо здійснювати на основі Орієнтовної рамки оцінювання результатів навчання учнів 1-4 класів закладів загальної середньої освіти ( додаток 1). Вона дозволяє забезпечити об'єктивність і точність результату оцінювання та розроблена з урахуванням таких показників:

якість знаннєвого складника компетентностей (дієвість, гнучкість, міцність, повнота, глибина, узагальненість, системність; до того ж визначальними ознаками є дієвість і гнучкість знаннєвого складника, що виявляються у готовності учня/учениці застосовувати знання в навчальних ситуаціях);

сформованість діяльнісного складника компетентностей за рівнями реалізації навчальної діяльності: рівень розпізнавання і копіювання зразків, репродуктивний, продуктивний, продуктивно-творчий рівні;

прояв мотиваційно-ціннісного складника компетентностей, а саме умотивованості, пізнавального інтересу, відповідальності, ініціативності.

Відповідно до Методичних рекомендацій з питань формування внутрішньої системи забезпечення якості освіти у закладах загальної середньої освіти, що затверджені наказом Міністерства освіти і науки України від 30.11.2020 № 1480, заклад загальної середньої освіти може розробляти і фіксувати загальні положення щодо оцінювання результатів навчання учня в освітній програмі і конкретизувати їх у частині Положення про внутрішню систему забезпечення якості освіти в закладі загальної середньої освіти, що стосується системи оцінювання результатів навчання учня/учениці.

З метою забезпечення вільного вибору педагогічними працівниками методик, технологій навчання підходи до оцінювання у різних класах закладу загальної середньої освіти можуть мати відмінності, що спрямовані на реалізацію обраних освітніх програм. Особливості організації оцінювання в певному класі можуть ініціюватися вчителем і бути затвердженими на засіданні педагогічної ради закладу загальної середньої освіти.

Оцінка є конфіденційною інформацією, доступною лише для учня/учениці та його/її батьків (або осіб, що їх замінюють). Інформування батьків про результати навчання може відбуватись під час індивідуальних зустрічей, шляхом записів оцінювальних суджень у робочих зошитах учня/учениці, інших носіях зворотного зв'язку з батьками (паперових/ електронних щоденниках учнів тощо), фіксації результатів навчання у свідоцтвах досягнень учня/учениці (додатки 2, 3).

Учитель може обрати і погодити з батьками учнів форму зворотного зв'язку. Рекомендуємо системно проводити роз'яснювальну роботу з батьками щодо особливостей оцінювання результатів навчання учня та процесу їх досягнення, що сприятиме спрямуванню оцінювання на розвиток дитини, а не на навчання заради оцінки.
ІІ. ФОРМУВАЛЬНЕ ОЦІНЮВАННЯ
Організовуючи освітній процес рекомендуємо враховувати, що формувальне оцінювання розпочинається з перших днів навчання у школі і триває постійно. Формувальне оцінювання спрямовують на з'ясування індивідуальних проблем в опануванні учнем програмовим матеріалом та запобігання утруднень на подальших етапах навчання. Задля цього учителю пропонується здійснювати постійне спостереження за динамікою розвитку особистісних якостей учня/учениці, рівня сформованості у нього певних навчальних дій, що співвідносяться з очікуваними результатами, сприяє формуванню впевненості щодо власних можливостей та навичок учіння. За потреби коригує навчальний поступ учня/учениці.

Формувальне оцінювання рекомендуємо здійснювати в психологічно комфортних умовах, що передбачають рівноправний діалог між учнем/ученицею та вчителем. Оцінювальну діяльність, зазвичай, розпочинають із самооцінювання учнем/ученицею власної роботи (або взаємооцінювання результатів навчання учнями) і завершують оцінюванням результату учителем.

Рекомендуємо дотримуватись алгоритму діяльності вчителя під час організації формувального оцінювання.

1. Формулювання об'єктивних і зрозумілих для учнів навчальних цілей. Учитель спільно з учнями розробляє й обговорює цілі уроку (заняття). Ціль має бути вимірною, щоб через оцінювання була можливість з'ясувати, на якому рівні вона досягнута.

2. Визначення разом з учнями критеріїв оцінювання. Обговорення з учнями критеріїв оцінювання робить оцінювальну діяльність прозорою і зрозумілою та сприяє формуванню позитивного ставлення до неї. Під час добору критеріїв оцінювання для кожного конкретного навчального завдання/системи навчальних завдань слід враховувати, що критерії - це набір якісних характеристик результату навчання, які використовують для формулювання оцінювального судження щодо нього.

3. Формування суб'єктної позиції учнів у процесі оцінювання. Для організації самооцінювання і взаємооцінювання можна використовувати різноманітні інструменти зворотного зв'язку. Рекомендуємо, щоб зворотний зв'язок був зрозумілим і чітким, доброзичливим та своєчасним. Важливо не протиставляти дітей одне одному. Доцільно акцентувати увагу лише на позитивній динаміці досягнень дитини. Труднощі у навчанні пропонуємо обговорювати з учнем індивідуально, аби не створювати ситуацію колективної зневаги до дитини. Під час взаємооцінювання доцільно формувати уміння коректно висловлювати думку про результат роботи однокласника, ділитись досвідом щодо його покращення. Це сприяє розвитку критичного мислення, формуванню адекватного ставлення до зауважень, рекомендацій, зміцнює товариськість та відчуття значущості кожного в колективі.

4. Створення умов для формування уміння учнів аналізувати власну навчальну діяльність (рефлексія). Під час навчальної діяльності пропонуємо спрямовувати учнів на спостереження своїх дій та дій однокласників, осмислення своїх суджень, дій, учинків з огляду на їх відповідність меті діяльності й визначення кроків подальшого навчання з метою покращення результатів.

5. Корегування спільно з учнями підходів до навчання з урахуванням результатів оцінювання. Корекція виконаної роботи буде одним із важливих елементів процесу поетапного формування навчальних дій. Учитель може привернути увагу школяра на алгоритм виконання завдання, зразок, на основі якого виконувалося завдання, поставити орієнтувальне запитання тощо. Вибір інструментів корекції здійснюють з урахуванням психологічних особливостей дитини та рівня опанування нею навчального матеріалу. Під час корекції пропонуємо надавати перевагу індивідуальній роботі.

Привертаємо увагу до об'єктів формувального оцінювання. Ними можуть бути як процес навчання учнів, зорієнтований на досягнення визначеного очікуваного результату, так і результат їх навчальної діяльності на певному етапі навчання. Для співвіднесення навчальних дій учня/учениці з етапами досягнення результату рекомендуємо використовувати Орієнтовну рамку оцінювання, відповідно до яких процес досягнення результату навчання проходить через такі рівні реалізації навчальної діяльності: рівень розпізнавання об'єкта вивчення; репродуктивний рівень навчальних дій у типових навчальних ситуаціях; продуктивний рівень навчальних дій в аналогічних типовим навчальних ситуаціях; продуктивно-творчий рівень навчальних дій у змінених з певним ускладненням (стосовно типової) навчальних ситуаціях.

З огляду на зазначене пропонуємо добирати до уроку, системи уроків, занять навчальні завдання, що забезпечують досягнення очікуваного результату навчання, з урахуванням готовності учнів виконувати його на певному рівні реалізації навчальної діяльності учнями. До прикладу, для поетапного досягнення очікуваного результату "правильно вживає в орудному відмінку однини в іменниках чоловічого роду закінчення -ом, -ем (-єм), в іменниках жіночого роду - закінчення -ою, -ею (-єю) учитель може дібрати такі завдання:

Рівень реалізації
навчальної діяльності

Конкретизований
очікуваний результат

Приклад завдання

розпізнавання
об'єкта вивчення

Обирає іменник
жіночого роду в
орудному відмінку
однини

Назви/підкресли іменники жіночого роду в орудному відмінку однини.
Споришем і м'ятою заросла стежина під кручею.

репродуктивний

Обирає закінчення
іменників жіночого роду
в орудному відмінку
однини

Запиши речення, розкривши дужки.
Під вишн(ою, ею, єю) гралися діти.

продуктивний

Записує іменники
жіночого роду у формі орудного відмінка
однини

Запиши подані іменники у формі орудного відмінка однини.
Трава, тиша, земля, лінія, мрія.

продуктивно-творчий

Добирає іменники
жіночого роду і записує
їх у формі орудного
відмінка однини

Обери іменники жіночого роду і склади з кожним з них речення так щоб ці іменники були у формі орудного відмінка однини.
Промінь, гора, земля, товариш, круча.

Результат виконання кожного з таких завдань може бути оціненим з формувальною метою. При цьому пропонуємо враховувати, що дидактична доцільність формувального оцінювання поточних навчальних завдань уроку/заняття буде виправданою, якщо усі навчальні завдання уроку/заняття і за змістом, і за передбачуваними навчальними діями будуть пов'язаними і взаємозалежними, дібраними з урахуванням поетапності опанування навчальними діями. Окрім того, під час підготовки до уроку/заняття пропонуємо планувати оперативну перевірку роботи над завданням з використанням різних інструментів зворотного зв'язку.

Результати формувального оцінювання рекомендуємо виражати вербальною оцінкою учителя/учнів, що характеризують процес навчання та досягнення учнів, При цьому учитель озвучує оцінювальне судження після того, як висловив/ли думку учень/учні. Також пропонуємо врахувати, що оцінювальне судження вчителя слугує зразком для наступних оцінювальних суджень учнів під час самооцінювання і взаємооцінювання.

Основою формулювання оцінювальних суджень може бути Орієнтовна рамка оцінювання результатів навчання та очікувані результати, окреслені в освітній програмі. Учителю пропонується співвідносити результат виконаного завдання з описом характеристики результатів навчання, конкретизувати його відповідно до змісту завдання, передбаченого для досягнення очікуваного результату, та озвучити/записати оцінювальне судження. До прикладу, в Орієнтовній рамці зазначено: визначає спосіб подолання виявленого утруднення за наданими орієнтирами; на його основі учитель формулює судження: "Ти правильно обрав пам'ятку для пояснення способу обчислення, водночас дотримуйся послідовності дій".

В оцінювальному судженні розкривають прогрес учнів та поради щодо подолання утруднень, за їх наявності, у досягненні очікуваних результатів навчання відповідно до програмових вимог. Оцінювальне судження, зазвичай, виражає не лише емоційне сприйняття результату роботи учня, його прогресу (типу "Молодець!", "Чудово!"), а розкриває суть досягнутого учнем результату відповідно до конкретних очікувань (типу "Іменники в тексті визначено правильно, однак перевір написання слів у рядку...", "Дякую за старанність, хід розв'язування задачі обрано правильно, повтори способи обчислень за № 102 на с. 34" тощо). Рекомендуємо не допускати формулювання оцінювальних суджень, що принижують гідність дитини.

З метою побудови освітнього процесу з урахуванням даних про навчальний поступ учнів рекомендуємо перевіряти кожну письмову роботу учня як у робочих зошитах, так і в навчальних посібниках з друкованою основою, якщо такі використовуються в освітньому процесі. Під час перевірки письмових робіт доцільно враховувати індивідуальні особливості учнів, їх готовність до самоперевірки та диференційовано виправляти виявлені у роботах учнів помилки. До прикладу, позначити на полі рядок зі словом/числовим значенням тощо, де допущено помилку; підкреслити букву/число тощо, що є помилковим; перекреслити неправильний запис і надписати правильний варіант тощо. У такий спосіб учитель має можливість підготувати учнів до осмисленого сприйняття перевірених робіт і спрямовує їх роботу на коригування досягнутих результатів. Результати виконання письмових завдань учнями вчитель може враховувати під час підготовки до наступного уроку/заняття, передбачати диференційовану, індивідуальну роботу щодо подолання виявлених в учнів утруднень та попередження можливих утруднень, що можуть бути наслідком виявлених.

Під час перевірки письмових робіт учнів учитель пропонує учням дотримуватися культури записів виконаних завдань. З метою формування навички письма, за потреби, подає зразок правильного написання цифри, букви, з'єднань букв у 1 класі у вільних рядках, у 2-4 класах - на полях сторінки зошита.

Учитель разом з учнями може обрати позначення самооцінки учня, оцінки вчителя для фіксації перевірених робіт. Окрім позначень важливими для організації подальшої роботи є записи оцінювальних суджень щодо виконання письмової роботи. Рекомендуємо формувати в учнів уміння опрацьовувати перевірені роботи за позначками вчителя, визначати місця утруднень, виправляти помилки і в подальшому їх уникати. З цією метою за результатами перевірки на наступних після неї уроках учитель організовує індивідуальну/ диференційовану роботу (у 1-2 класах колективну/групову за типовими помилками/утрудненнями; у 3-4 класах - пріоритетно індивідуальну самостійну роботу). У межах уроку така робота може бути короткотривалою. Водночас планується вона системно й спрямовується на формування навичок самонавчання, уміння знаходити способи подолання виявлених утруднень, розвиток мотивації досягнення успіху, виховання відповідальності за виконувану навчальну діяльність.

Інформацію щодо сформованості певних результатів навчання учня/учениці та процесу їх досягнення, які учень/учениця виявляє під час виконання усних завдань, практичних робіт тощо, рекомендації щодо їх покращення учитель може фіксувати на носіях зворотного зв'язку з батьками (паперових/електронних щоденниках учнів тощо). Оцінювальні судження, записані у робочих зошитах, доцільно не дублювати на інших носіях зворотного зв'язку з батьками. Інформування рекомендуємо здійснювати для створення передумов покращення результатів навчання.

У межах формувального оцінювання за результатами опанування певної програмової теми/частини теми (якщо тема велика за обсягом)/кількох тем чи розділу протягом навчального року рекомендуємо проводити тематичні діагностувальні роботи.

Тематична діагностувальна робота є засобом зворотного зв'язку стосовно опанування учнями частиною очікуваних/обов'язкових результатів навчання з метою оперативного регулювання та коригування освітнього процесу задля підвищення його ефективності. Її рекомендуємо проводити з метою:

визначення якісних і кількісних характеристик оволодіння певною, достатньо завершеною частиною навчального матеріалу відповідно до очікуваних результатів навчання, визначених в освітній програмі;

виявлення утруднень в навчальній діяльності учнів, коригування освітнього процесу та (за потреби) внесення коректив до календарно-тематичного планування з метою подолання виявлених в учнів утруднень;

прогнозування результатів навчання на наступному етапі опанування програмовим матеріалом з урахуванням шляхів удосконалення методики навчання.

Змістовим наповненням тематичної діагностувальної роботи є система навчальних завдань, що передбачають різні рівні реалізації навчальної діяльності та за результатами виконання яких можна отримати об'єктивну інформацію про досягнення групи взаємопов'язаних очікуваних результатів навчання учня на певному етапі опанування програмовим матеріалом.

Обсяг завдань у тематичній діагностувальній роботі рекомендуємо визначати з урахуванням вікових можливостей учнів виконати завдання протягом 1 навчальної години, а зміст завдань, види навчальної діяльності добирають з урахуванням специфіки предмета вивчення, готовності учнів виконати завдання для виявлення результату.

Діагностувальні роботи можуть містити завдання, які виконують усно (переказ, власне висловлення тощо), письмово (списування, диктант, тестові завдання тощо), практично (дослід, моделювання/ конструювання, виконання практичної роботи тощо) та завдання, що передбачають виконання роботи з допомогою електронних освітніх ресурсів.

Завдання діагностувальних робіт пропонуємо добирати таким чином, щоб результат навчання, який оцінюють на даному етапі навчання, можна було чітко визначити за результатами виконання завдання.

З предметів мовно-літературної освітньої галузі (мова навчання) система тематичних діагностувальних робіт може містити такі навчальні завдання: аудіювання (2-4 кл.), читання вголос (1-4 кл.), читання мовчки (3-4 кл.), читання напам'ять (2-4 кл.), роботу з літературним твором/медіа текстом (2-4 кл.), діалог (усно/письмово, 2-4 кл.), усний переказ (2-4 кл.), письмовий переказ (3-4 кл.), усний твір (2-4 кл.), письмовий твір (4 кл.), списування (1-4 кл.), диктант (2-4 кл.), робота з мовними одиницями (2-4 кл.). Комбінації навчальних завдань у діагностувальних роботах учитель може визначати самостійно з урахуванням дидактичної доцільності їх поєднання та часу, необхідного для виконання певного навчального завдання. Протягом року запропоновані види навчальних завдань у діагностувальних роботах можуть повторюватись. Кількість разів уміщення одного і того ж навчального завдання (кількість аудіювань, диктантів тощо) учитель може визначати з урахуванням особливостей формування певного очікуваного результату навчання та стану його досягнення учнями. З урахуванням дидактичної доцільності діагностувальна робота може бути представлена у тестовій формі й містити тестові завдання закритого і відкритого типів.

З предметів мовно-літературної освітньої галузі (мова вивчення) система тематичних діагностувальних робіт може містити такі навчальні завдання: аудіювання (1-4 кл.), читання (2-4 кл), говоріння (1-4 кл), письмо (2-4 кл.). Комбінування навчальних завдань у діагностувальних роботах вчитель може здійснювати самостійно. Водночас можна скористатися порадами щодо комбінування завдань у діагностувальних робіт з мови навчання.

З математики тематичні діагностувальні роботи можуть бути комбінованими, у тому числі з тестових завдань закритого й відкритого типів, та містити навчальні завдання на виявлення стану сформованості навичок читання, запису і порівняння чисел, обчислювальних навичок, навичок читання і запису математичних виразів/рівностей/нерівностей, розв'язування рівнянь, уміння розв'язувати задачі, розпізнавання й побудову геометричних фігур, оперування величинами тощо з урахуванням програмового матеріалу, що опрацьовувався.

Водночас учитель може практикувати проведення тематичних діагностувальних робіт, які передбачають перевірку одного із результатів навчання (обчислювальних навичок, уміння розв'язувати задачі тощо). Одна з тематичних діагностувальних робіт протягом року може передбачати виявлення стану сформованості навичок усних обчислень. Зміст завдань у такій роботі, зазвичай, може охоплювати різні змістові лінії навчальної програми з математики.

З інтегрованих курсів, змістове наповнення яких охоплює природничу, соціальну і здоров'язбережувальну, громадянську та історичну освітні галузі, тематичні діагностувальні роботи можуть містити тестові завдання закритого і відкритого типів на виявлення стану опанування учнями програмового матеріалу, практичні роботи з картами, приладами, моделями, а також графічні роботи, за допомогою яких перевіряється вміння інтерпретувати інформацію за допомогою моделі, малюнка, схеми тощо.

Система тематичних діагностувальних робіт у 3-4 класах може містити комплексні діагностувальні роботи для кожного класу, зміст яких охоплює мовно-літературну, математичну, природничу освітню галузі.

Тематичні діагностувальні роботи з предметів вивчення таких освітніх галузей, як "Технологічна", "Інформатична", "Мистецька" і "Фізкультурна", а також з курсів за вибором, зазвичай, не проводять.

Кількість і періодичність діагностувальних робіт з предмета вивчення/нтегрованого курсу учитель може визначати самостійно під час складання календарно-тематичного плану. При цьому пропонуємо враховувати навчальні можливості учнів класу, особливості предмета вивчення/ інтегрованого курсу, блок обов'язкових результатів навчання, сформованість яких має бути зазначена у свідоцтві досягнень, та відповідні навчальні завдання для оцінювання, на які орієнтує методика навчання предмета, а також кількість навчальних годин, виділених на предмет в освітній програмі. Водночас пропонуємо врахувати, що загальна кількість тематичних діагностувальних робіт з різних предметів вивчення/інтегрованих курсів має бути дидактично обґрунтованою. Зазвичай, їх планують через кожні 16-20 навчальних годин опрацювання програмового матеріалу.

Під час складання календарно-тематичного плану рекомендовано дотримуватись санітарного регламенту для закладів загальної середньої освіти (розділ V). Пропонуємо планувати проведення тематичних діагностувальних робіт з урахуванням розкладу уроків і передбачати не більше тематичної діагностувальної роботи на навчальний день.

Результатами оцінювання тематичних діагностувальних робіт є оцінювальні судження з висновком про сформованість кожного результату навчання, який діагностується на даному етапі навчання. Оскільки тематична діагностувальна робота може містити завдання різних рівнів реалізації навчальної діяльності, то для формулювання оцінювального судження рекомендуємо характеристику результату навчання співвідносити з Орієнтовною рамкою оцінювання з урахуванням видів діяльності, водночас рівня результату навчання учня не визначати. До прикладу: списування виконано, у цілому, правильно, однак ураховуй, що одну букву слова не переносять у наступний рядок. Усно учитель може деталізувати характеристику роботи та коротко зорієнтувати учня або визначити разом з ним перспективу подальшої навчальної діяльності.

Оцінювальні судження за результатами тематичного оцінювання рекомендуємо фіксувати у зошитах для тематичних діагностувальних робіт, на аркушах з роботами учнів до наступного уроку з того предмета вивчення, на якому виконували роботу, і повідомляти учням та їхнім батькам.
Якщо учня не було в школі в день проведення діагностувальної роботи, то після повернення він не пише діагностувальної роботи.
Пропонуємо наступний після виконання тематичної діагностувальної роботи урок проводити з метою встановлення зворотного зв'язку щодо якості учіння, зокрема виявлення прогресу здобувача освіти відносно себе самого, створення умов для усунення виявлених утруднень у досягненні очікуваних результатів навчання. На такому уроці рекомендуємо організовувати аналіз виконаних завдань та роботу над виправленням і попередженням помилок. Під час зворотного зв'язку з учнями за результатами тематичного оцінювання учитель має можливість зорієнтувати їх на успіх, спрямувати на саморозвиток і самовдосконалення. Ця робота може бути фронтальною під керівництвом учителя, груповою чи індивідуальною залежно від кількості виявлених типових утруднень у досягненні результатів навчання, які підлягали діагностуванню, та готовності учнів самостійно їх опрацьовувати.
II І. ПІДСУМКОВЕ ОЦІНЮВАННЯ
З метою підготовки до наступного після діагностувальної роботи уроку рекомендуємо учителю у зручний для себе спосіб узагальнити виявлені результати навчання учнів класу, визначити їх досягнення та утруднення, спланувати форми і зміст диференційованої та індивідуальної роботи учнів, визначити шляхи подальшої роботи з метою покращення результатів. Форму аналізу діагностувальної роботи вчитель може дібрати на власний розсуд. Такі документи є робочими матеріалами вчителя, необхідними лише Йому для організації освітнього процесу. Тому робочі матеріали вчителя, у тому числі плани-конспекти уроків оформленню за певними зразками не підлягають.

Об'єктом підсумкового оцінювання є результати навчання учня/учениці за рік. Під час підсумкового оцінювання рекомендуємо зіставляти навчальні досягнення учнів з очікуваними результатами навчання, визначеними в освітніх програмах закладів загальної середньої освіти, з урахуванням Орієнтовної рамки оцінювання.

Основою для підсумкового оцінювання результатів навчання за рік можуть бути результати виконання тематичних діагностувальних робіт, записи оцінювальних суджень про результати навчання, зафіксовані на носіях зворотного зв'язку з батьками, спостереження вчителя у процесі формувального оцінювання. Рекомендуємо визначати підсумкову оцінку за рік з урахуванням динаміки досягнення того чи іншого результату навчання.

Підсумкове оцінювання за рік з предметів вивчення таких освітніх галузей, як "Технологічна", "Інформатична", "Мистецька" і "Фізкультурна" пропонуємо здійснювати шляхом узагальнення даних, отриманих під час формувального оцінювання, з урахуванням динаміки формування результату навчання.

З метою реалізації індивідуального підходу до учнів під час підсумкового оцінювання результатів навчання та створення можливостей кожному учню/учениці виявляти відповідальність за власне учіння і досягати максимально можливих результатів навчання пропонуємо за 10-15 днів до кінця навчального року узагальнити результати навчання учнів з предметів вивчення/інтегрованих курсів за кожним блоком обов'язкових результатів навчання, який окреслений у свідоцтві досягнень, та визначити стан сформованості/рівень результатів навчання учня/учениці з урахуванням динаміки їх формування. Учитель за рішенням педагогічної ради закладу освіти може фіксувати в класному журналі або лише на носії зворотного зв'язку з батьками попередню оцінку за результатами підсумкового оцінювання. Пропонуємо дотримуватись конфіденційності під час інформування учнів та їхніх батьків про результати оцінювання. У разі висловлення бажання учнів (їхніх батьків) покращити отримані результати, учитель може запропонувати їм індивідуалізовану діагностувальну роботу з виявлення стану сформованості тільки тих результатів, які учень хоче покращити. Таку роботу учні, зазвичай, виконують в межах індивідуальної роботи під час уроку.

Підсумкову (річну) оцінку рекомендуємо визначати з урахуванням індивідуалізованої діагностувальної роботи (якщо така проводилась) за умови, якщо виконання індивідуалізованої діагностувальної роботи засвідчує покращення результату навчання. Підсумкову (річну) оцінку фіксують у класному журналі і свідоцтвах досягнень учнів.

Пропонуємо зразок оформлення результатів підсумкового оцінювання за рік на предметних сторінках класного журналу (на прикладі класного журналу для 2 класу, водночас подібне оформлення в усіх класах - додаток 4).

На лівій сторінці останнього розвороту журналу для записів уроків з певного предмета/інтегрованого курсу пропонуємо записувати номери показників характеристик результатів навчання, що подані у свідоцтві досягнень з відповідної освітньої галузі, а на правій сторінці розвороту журналу - записувати ці показники характеристики результатів навчання у тому порядку, як вони записані у свідоцтві досягнень.

У кожній колонці пропонуємо фіксувати стан сформованості обов'язкових результатів навчання (Сформовано - ✓; ще формується - нічого не записувати). Якщо в 3-4 класах використовують рівневу оцінку, то замість позначки ✓ пропонуємо записувати першу букву назви рівня, якому відповідає результат навчання.

У частині класного журналу "Зведений облік навчальних досягнень учнів" рекомендуємо записувати лише рішення педагогічної ради про переведення учня до наступного класу.

Відповідно до пункту 8 статті 12 Закону України "Про освіту" наприкінці 4 класу, з метою моніторингу якості освітньої діяльності закладів освіти та/або якості освіти проводять державну підсумкову атестацію здобувачів початкової освіти, результати якої не впливають на підсумкову оцінку за рік.

Особливості проведення, вимоги до змісту та критерії оцінювання державної підсумкової атестації Міністерство освіти і науки України визначає в установленому законодавством порядку.

У свідоцтві досягнень учня пропонуємо надавати розгорнуту характеристику результатів навчання учня/учениці, здобутих протягом навчального року. Для здобувачів початкової освіти пропонуються розроблені два примірні зразки свідоцтв досягнень, окремо для кожного циклу навчання. Обидва примірні зразки свідоцтв о досягнень містять такі частини: "Характеристика навчальної діяльності", "Характеристика результатів навчання з окремих освітніх галузей", "Рекомендації вчителя", "Побажання батьків".

Привертаємо увагу, що подані в додатках 1, 2 примірні зразки свідоцтв досягнень учнів можуть бути доповненими з урахуванням особливостей освітньої програми закладу загальної середньої освіти.

У першій частині примірного зразка свідоцтва досягнень учня пропонуємо надати характеристику навчальної діяльності учня, показники якої підлягають лише вербальному оцінюванню з висновком: показник виявляється під час навчальної діяльності, що у графі "Сформовано (✓)/ще формується" позначати ✓; виявлення показника потребує спонукання/розвитку, про що у цій графі позначень не робити, щоб надати перспективу для виявлення даного показника на наступних етапах навчання.

У другій частині примірного зразка свідоцтва досягнень учня пропонуємо фіксувати оцінку щодо сформованості того чи іншого результату навчання за освітніми галузями. За умов використання вербальної оцінки у графі "Сформовано (✓)/ще формується//Рівень результату навчання" стан сформованості результату навчання рекомендуємо позначати ✓, або позначень не робити (якщо результат ще формується), що як і в попередньому випадку надає перспективу для подальшого формування результату навчання. За умов використання рівневої оцінки у графі "Сформовано (✓)/ще формується//Рівень результату навчання" пропонуємо позначати буквами В/Д/С/П рівень сформованості результату навчання.

У частині "Рекомендації вчителя" доцільно словесно конкретизувати сформованість результатів навчання учнів та окреслити орієнтири індивідуальної траєкторії навчання учня/учениці.

У частині "Побажання батьків/осіб, що їх замінюють" батьки/особи, що їх замінюють можуть записувати власну думку щодо результатів навчання їхніх дітей, висловлювати побажання щодо подальшої співпраці із закладом загальної середньої освіти з питання навчання дитини.

Свідоцтво досягнень учня (примірний зразок № 1, примірний зразок № 2, що є відповідно додатком 2 та 3 до цих методичних рекомендацій) можуть підписувати учитель класу, батьки учня, керівник закладу загальної середньої освіти. Оригінал документа пропонується зберігати батькам учня/учениці чи особам, що їх замінюють. Копію документа з відміткою "Згідно з оригіналом", що закріплено печаткою, рекомендуємо зберігати в особовій справі учня. Пропонуємо не переписувати інформацію із свідоцтва досягнень учня до особової справи. В особовій справі доцільно лише зазначати рішення про переведення до наступного класу.

Підставою для зарахування учнів до 5 класу є свідоцтво досягнень учня, у якому результати навчання можуть бути схарактеризовані вербальною або рівневою оцінкою, що залежить від вибору вербального або рівневого оцінювання закладом загальної середньої освіти, що затверджене рішенням педагогічної ради.

Ураховуючи, що кожен учень/кожна учениця мають певні обдарування до хоча б одного виду навчальної діяльності, за підсумками навчального року рекомендуємо нагороджувати учнів відзнаками (грамотами, дипломами тощо) школи за індивідуальні досягнення.

Ці методичні рекомендації з питань оцінювання результатів навчання учнів 1-4 класів мають рекомендаційний характер. Відповідно до статті 54 Закону України "Про освіту" щодо академічної свободи педагогічних працівників заклад загальної середньої освіти може розробити власну систему оцінювання результатів навчання учнів, дотримуючись таких її ключових показників:

система оцінювання дозволяє реалізувати принцип дитиноцентризму в оцінювальній діяльності, що передбачає відкриття учню/учениці перспектив постійного розвитку відповідно до власних можливостей щодо опанування навчальним досвідом;

система оцінювання не повинна призводити до розподілу учнів на групи за індивідуальними навчальними можливостями;

система оцінювання має відповідати концептуальним засадам Нової української школи та сприяти досягненню обов'язкових результатів навчання учня, визначених у Державному стандарті початкової освіти.

Начальник Головного управління
загальної середньої та дошкільної освіти Юрій Кононенко

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
про затвердження методичних рекомендацій щодо оцінювання результатів навчання учнів 1-4 класів закладів загальної середньої освіти

# data[].attributes.attachment_link.title
Про затвердження методичних рекомендацій щодо оцінювання результатів навчання учнів 1-4 класів закладів загальної середньої освіти

# data[].attributes.attachment_link.description
МІНІСТЕРСТВО ОСВІТИ І НАУКИ УКРАЇНИ НАКАЗ № 813 від 13 липня 2021 року Про затвердження методичних рекомендацій щодо оцінювання результатів навчання учнів 1-4 класів закладів загальної середньої освіти Відповідно до Закону України "Про повну загальну середню освіту", Державного стандарту початкової освіти, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року № 87 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 24 липня 2019 року № 688), та з метою організації оцінювання результатів навчання учнів 1-4 класах закладів загальної середньої освіти НАКАЗУЮ: 1.

# data[].attributes.headline
Методичні рекомендації щодо проведення 1 уроку у 2023-2024 н.р.

# data[].attributes.subject
Методичні рекомендації щодо проведення 1 уроку у 2023-2024 н.р.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
щодо проведення ПЕРШОГО УРОКУ в закладах загальної середньої освіти Чернігівської області у 2023/2024 навчальному році
Перше вересня - урочистий день у житті кожної людини. Він завжди відрізняється яскравістю вражень і переживань, нових надій і несподіваних зустрічей.

Міністерство освіти і науки України наголошує (лист від 16 серпня 2023 року № 1/12186-23), що у 2023/2024 навчальному році організація освітнього процесу залежить від безпекової ситуації в кожному населеному пункті, тому форма проведення першого уроку має бути визначена закладами освіти індивідуально.

Проведення заходів в очній формі запроваджується в приміщеннях або будівлях закладу освіти тільки в межах розрахункової місткості споруд цивільного захисту, що можуть бути використані для укриття учасників освітнього процесу в разі включення сигналу "Повітряна тривога" або інших відповідних сигналів оповіщення. Доцільно утриматись від масових заходів та провести перший урок у межах колективу класу.

Новий 2023/2024 навчальний рік розпочинається в умовах війни, у часи, коли Україна витримує протистояння з потужною ворожою армією, платить за це тисячами людських життів, утративши частину своєї території. Тому логічно на Першому уроці нового навчального року слід говорити про витоки незламності українського народу, причетності до цього учнів і про наші спільні завдання на шляху наближення перемоги.

Організація Першого уроку в умовах війни може бути викликом, але важливо знайти способи зберегти позитивний настрій і підтримати учнів та вчителів, створити сприятливу атмосферу на початку нового навчального року.

Відповідно до листа Офісу Президента України від 17.08.2023 року № 41-01/1341 щодо відзначення у 2023 році Дня Незалежності Україні (24 серпня) та Дня Державного Прапору України (23 серпня) доцільно провести Перший урок під гаслом "Незалежність доводимо щодня".

Обираючи тему для Першого уроку, важливо враховувати актуальні події та виклики, з якими стикається сучасне суспільство. Перший урок має бути особливим та спрямованим на почуття спільності, мотивацію та важливість навчання заради майбутнього.

Пропонуємо ідеї можливих тем, що можуть надати Першому уроку особливого настрою:

1. Тема "Спільна мрія": створіть з дітьми образ спільної мрії, яку ви хочете здійснити разом, і вкажіть, як навчання може допомогти в її досягненні. Запропонуйте учням поділитися своїми цілями та мріями на майбутнє, спрямуйте їх на відчуття надії та позитиву навіть у важких умовах.

2. Тема "Подорож у новий навчальний рік": розгляньте навчання як захопливу подорож, на яку учні вирушають разом з учителями. Можна створити своєрідну "мапу" цієї подорожі, позначивши на ній важливі етапи спільної мандрівки.

3. Тема "Сила розуму": розгляньте важливість знань як інструмента, що допомагає разом подолати виклики та проблеми; розкажіть про видатних українців, які завдяки знанням досягли значних висот.

4. Тема "Сила практичних знань ": поговоріть про знання, які можуть бути корисними в практичному житті, особливо в умовах війни або складних життєвих обставинах. Покажіть учням, як вони можуть використовувати свої знання для допомоги іншим.

5. Тема "Герої серед нас": підкресліть героїчний дух та важливу роль кожного в умовах війни або важких подій, доцільно висвітлити приклади героїзму серед учнів, учителів, батьків та громади.

6. Тема "Без минулого немає майбутнього": поговоріть з дітьми про те, як ми повинні шанувати пам'ять минулого, до чого призводить незнання історії та як всім спільно необхідно працювати над створенням кращого майбутнього.

7. Тема "Я син/донька України": поговоріть з дітьми про патріотизм як цінність, національну ідентичність - як діти це розуміють і що особисто для них означає бути патріотом. Учні можуть малювати портрети патріота, писати "листи до байдужих" та поміркувати й довести, чому патріотом має бути кожен.

***

Під час підготовки до Першого уроку в 10-11 класах варто зосередитися на висвітленні витоків незламності українського народу в російсько-українській війні, а саме: ця війна стала війною за існування не лише держави, але й українського народу в цілому, позаяк є практичним втіленням імперської тоталітарної ідеології путінського режиму - рашизму.

Саме це може бути предметом обговорення під час проведення уроків у старших класах.

Україна вистояла завдяки героїзму. Це героїзм Збройних Сил України, Національної гвардії, прикордонників, формувань територіальної оборони, добровольчих формувань, які з перших хвилин ціною власних життів стримували натиск ворога.

Героїзм слід розглядати як найвище виявлення самовідданості й мужності у виконанні громадянського обов'язку як окремою особою, так і підрозділами та містами в цілому. Це зумовлює сюжетику уроку, на якому можуть бути використані історії окремих особистостей або підрозділів.

Під час вибору прикладів героїзму найкраще звертатися до тих, що мають відношення до цього регіону або його представників.

Варто здійснити обговорення питань за круглим столом:

- Що для вас сьогодні означає слово "Незалежність"? Якої незалежності ви прагнете? Чи складно бути незалежним?

Ушануйте пам'ять тих, хто бореться і жертвує своїм життям за Незалежність України. За можливості створіть місце для покладання квітів чи символів на честь тих, хто загинув у війні. Включіть цей аспект у програму заходу, наголошуючи на важливості миру та спільної відповідальності за майбутнє.

За можливості варто запросити до проведення заходів воїнів - захисників України, учасників і ветеранів російсько-української війни, волонтерів, інших громадян, які сприяють перемозі України в боротьбі з російською агресією.

У ході Першого уроку варто говорити про незворотність європейського та євроатлантичного курсу України.

Проведення Першого уроку має стати своєрідним імпульсом для розвитку молодіжного волонтерського руху, організації благодійних та трудових акцій, готовності кожної особистості до служіння своїй Батьківщині.

Важливо, щоби попри негатив, який несе війна, початок нового навчального року додав дітям позитивних емоцій, мотивував до успішного навчання та корисних роздумів. Підґрунтям для натхнення має стати пробудження та утвердження почуття гордості за свою країну, свій народ, за кожного українця, за належність до українського народу.

***

У ході Першого уроку в 5-9 класах варто привернути увагу до історії державних символів України, визначних постатей та подій боротьби за незалежність ХХ-ХХІ століть, боротьби Українського народу проти російської збройної агресії, патріотизму та героїзму сучасних захисників України.

Доцільно говорити про подвиги, масовий героїзм та стійкість громадян, виявлені в захисті своїх міст під час відсічі збройної агресії російської федерації. Зокрема йдеться про міста, яким присвоєно почесну відзнаку "Місто-герой України": Волноваха, Гостомель, Маріуполь, Харків, Херсон, Чернігів, Буча, Ірпінь, Миколаїв, Охтирка (Укази Президента України від 06 березня 2022 року №111 та 24 березня 2022 року №164).

Учитель має закцентувати на консолідуючій складовій, наприклад - сучасне звучання "Червоної Калини" з перших днів війни.

Також можна використати сучасну творчість українських митців - мотиваційні патріотичні пісні, зокрема рок-гурту "Без обмежень" ("Вільні люди", "Героям", "Моя країна", "24.02"), Народної артистки України Тіни Кароль ("Вільна", "Україна - це ти"), популярної співачки NK ("Я - Україна"), реп-групи Kalush ("Додому"), гурту "Антитіла" ("2step") тощо.

Під час уроку вчитель може організовувати виготовлення листівок із побажаннями для воїнів.

Обираючи форму проведення уроку й добираючи матеріал, слід ураховувати вікові особливості учнів, специфіку регіону і класного колективу, особистий досвід учнів.

***

Перший урок у 1-4 класах має сприяти формуванню й розвитку уявлень про такі поняття, як: "моя Батьківщина - Україна", "рідний дім", "патріот і громадянин". Кожен учень повинен ідентифікувати себе з народом України, усвідомлювати, що успішне навчання в школі - це його громадянський обов'язок перед суспільством і державою.

Учителеві важливо сформувати в учнів уявлення державну символіку (Герб, Прапор, Гімн), звернути увагу на значущість цих символів у житті всієї держави і кожного громадянина зокрема.

Ураховуючи домінування образного мислення та психофізіологічні особливості дітей молодшого шкільного віку, бажано надати перевагу ігровим формам роботи, діалогічному спілкуванню.

Під час проведення Першого уроку найхарактернішими можуть бути такі форми роботи: ситуаційно-рольова гра, сюжетно-рольова гра, інсценування, гра-бесіда, екскурсія, ігрова вправа, уявна подорож, перекличка повідомлень.

Елементами уроку може бути вікторина "Україна в загадках, прислів'ях та приказках", конкурс на кращий віночок українських пісень, виставка дитячих малюнків "Я малюю рідну неньку-Україну", конкурс на знання українських казок.

Для активізації навчальної діяльності учнів на уроці доцільно організувати поетичну сторінку "Моя Україна", хвилинки з мистецтвом "Краса природи України у творах образотворчого мистецтв", виставку квітів "Україна в розмаїтті суцвіть". Можна ознайомити дітей із гербаріями рідного краю, організувати екскурсії в природу - "Зелен-світ України" тощо.

На Першому уроці варто використовувати наочність. Такими матеріалами можуть стати репродукції краєвидів України, національне вбрання українців різних регіонів, портрети воїнів-захисників України, відомих діячів історії, культури тощо.

Для створення урочистої атмосфери доцільно застосувати музичний супровід уроку - пісні про Україну, рідний край, музику і пісні українських композиторів, як у запису, так і у виконанні учнів або гостей.

Цілком доречними були б елементи державної символіки в одязі вчителя та учнів (жовто-блакитні стрічки, національне вбрання), що підкреслить єдність народу України.

***

Сьогодні є чимало способів організувати й провести Перший урок дійсно цікавим та креативним.

Успіх заходу залежить від вибору форм роботи зі здобувачами освіти, оскільки для дітей - це святковий день, емоційно насичений новими зустрічами та спілкуванням із друзями. Тому педагогам радимо обирати також активні, раціональні та максимально наближені до життя форми роботи. Навчальний матеріал цього святкового дня не має бути перенасиченим інформацією та обов'язково включати елементи творчого дійства, пошукові та ігрові прийоми.

Пропонуємо деякі ідеї.

Ураховуючи тривалий час дистанційного навчання, учні будуть у захваті від живого спілкування. Діти дуже полюбляють колективні творчі завдання.

Перший урок - це саме час реалізувати таку ідею. Немає різниці, що спільного ви створите - велетенський будинок з цеглинок лего, дерево з неймовірною кількістю листочків з побажаннями одне одному чи разом виконаєте пісню. Головне - це відчуття єдності спільноти й отримання позитивних емоції від зустрічі.

Під час першої зустрічі з класом доречним стане проведення: інтерактивної патріотичної зарядки, колективної гри зі створення панно "Україна - моя країна!", авторського стріт-арту на асфальті крейдою (малюнок і назва), грирепортажу "Видатні імена сучасної України", оформлення портфоліо родинних реліквій і традицій, патріотичного флешмобу (візуалізація державних чи національних символів, контурів кордонів України).

Завдяки динамічності та ігровій формі квестів можна перетворити початок навчального року на цікаве та захопливе змагання. Готуючи такі завдання, можна втілювати власні або використати готові сценарії. Узявши участь у квестах, діти зможуть виявити максимум знань та винахідливості. А ще всі присутні краще познайомляться один із одним та знайдуть нових друзів.

Перший урок має бути не лише цікавим, а й корисним. Доцільно організувати майстер-класи для дітей із виготовлення арт-листівок для українських воїнів.

Також можна провести тренінги для об'єднання дітей та розвитку емоційного інтелекту. Такі заняття неодмінно допоможуть дітям подолати хвилювання та налаштуватися на продуктивне навчання.

Для того, щоб навчання дарувало радість та було результативним, необхідно добре усвідомлювати його мету. І саме першого вересня варто шукати натхнення та "запрограмувати" себе на успішну роботу. Запропонуйте дітям створити список завдань на весь рік. Тут можна поєднати індивідуальну та колективну роботу: сформулювати перелік очікуваних результатів від навчання для конкретного здобувача освіти та класу. Крім того, запропонуйте всім охочим записати короткий мотиваційний відеоролик, який буде надихати кожного на активність протягом року.

Перше вересня - дуже емоційне свято! Цього дня хтось лише починає навчання чи роботу в школі, а хтось (одинадцятикласники) уже готується до дорослого життя. Тож запропонуйте присутнім зберегти враження та емоції.

Зробити це дуже легко, адже гаджети з камерою є ледь не в кожного. Можна записувати на відео побажання та поради від батьків, дітей та вчителів. Вони можуть розповісти цікаві історії зі свого шкільного життя. Спогади та досвід знайомих і близьких неодмінно додадуть дітям упевненості. А ще - нагадають їм, що всі ми були дітьми, мали схожі проблеми та переживання. Крім того, влаштуйте фотозону та запросіть охочих зробити святкові фото. Це може стати гарною традицією (за роки навчання ви створите чималу колекцію світлин та привітань).

Якщо в класі є знаменитості, наприклад, переможці обласних, всеукраїнських змагань, конкурсів, то можна організувати пресконференцію з автограф-сесією. Така автограф-сесія запам'ятається також і дітям - "шкільним знаменитостям" - та спонукатиме їх до досягнення нових вершин.

Цікава ідея: щороку 1 вересня записувати відео, під час якого ставити дитині однакові запитання. Згодом змонтувати відео репортаж - і колись вся родина із задоволенням передивлятиметься, як дорослішав син чи донька. Ще одна мета такого "інтерв'ю" - проговорити побоювання, очікування, мрії на наступний шкільний рік. Варіанти цієї ідеї: завести фотоальбом-книгу про шкільні роки із записами, замальовками та фото першого вересня.

Учні можуть підготувати челенж. Челенж - виклик, дія на спір, зазвичай оформлена як відеоповідомлення. Головне завдання педагога - не стримувати креативну фантазію дітей, а спрямувати її у правильне русло. Челенж може бути екологічним: "Ми, учні 9 класу, посадили на квітниках біля школи 10 кущів троянд і передаємо естафету учням 8 класу".

Влаштуйте годину спогадів та планів. Пригадайте приємні події, успішні проєкти минулого року. Запропонуйте дітям відкрити скриньку їхніх приємних спогадів, адже на початку навчального року саме час згадувати приємні моменти відпочинку та будувати плани на майбутнє й мріяти.

Запропонуйте своїм учням разом створити неформальний альбом класу.

Можна використати фото, що були створені раніше, або зробити індивідуальні тематичні фото (наприклад, з теми "Мрії та плани", "Школа майбутнього" тощо).

Із зібраних фото створіть разом із учнями віртуальний альбом чи колаж (для створення художніх колажів можна скористатися безкоштовним онлайн-ресурсом Fotor).

Напишіть кожній родині учнів невеличкого листа з подякою, адже всі ми у цей непростий період намагалися робити все, що в наших силах. Батьки працювали, організовували побут, намагалися бути вчителями - і для них це було складно. Не бійтеся бути відкритими та чуйними. Напишіть індивідуального листа кожному, пригадайте досягнення учня чи іншу знакову ситуацію. Нехай це буде коротко, але особисто, усі ми прагнемо уваги.

Наприкінці звернення запропонуйте дітям і їхнім батькам написати листподяку однокласникам чи іншим учителям. Запустіть механізм добра в дію.

Створіть відеовізитку, віртуальну листівку чи гімн класу. Настав той час, коли творчі таланти допоможуть згуртувати клас та видати цінний "продукт" на довгу пам'ять. Одна частина дітей може бути задіяна в написанні сценарію, інша - у монтажі відео. Можливо, учні, які грають на музичних інструментах, захочуть записати саундтрек до відео, а юні поети складуть вірш або перероблять відому пісню. А готовим відео можна поділитися з рідними та підписниками в соцмережах.

Запропонуйте на першому уроці учням долучитися до реалізації проєкту "Вулиці мого міста/села.Нові імена", створення інфографіки (шевронів, подій), розучування патріотичних пісень тощо.

Поєднання практичної та теоретичної складових допоможе зробити урок максимально цікавим та корисним для всіх учнів.

Неабияке значення на першій зустрічі з дітьми має емоційність педагога - можливість продемонструвати учням щирість своїх почуттів та зарядити їх позитивом на новий навчальний рік. Коли ви зустрічаєте дітей уперше після літнього відпочинку, усміхайтеся, якщо вас намагаються обійняти чи просять зробити спільне фото - тобто встановлюйте контакт з перших секунд.

Нескладний діалог допоможе учням відчути, що їхнє життя цікавить дорослого, що педагог може розділити з ним радощі та переживання.

Обирайте такі форми роботи на уроці, щоб діти більше висловлювали власні думки, міркування, щоб під час цих відповідей не було розділення на правильні та неправильні відповіді. Ця маленька вчительська хитрість допоможе учням відчути, що міркування - доречні, а їхні думки почуті і ніхто за них не осудить.

Створіть на уроці елемент гри, таємничості. Наприклад, заховайте певний символічний (відповідно до теми уроку) предмет в яскраву скриньку, запропонуйте учням ставити вам конкретні запитання, відповідь на яке буде "так" чи "ні". Спонукайте учнів до співпраці, підтримуйте бажання бути активними творцями уроку, а не сторонніми глядачами.

Запропонуйте дітям створити свою п'ятірку цілей на новий навчальний рік, збережіть дописи учнів, а під час останнього дзвоника дістаньте та проаналізуйте, чиїм надіям пощастило здійснитися. Протягом року стимулюйте та підбадьорюйте дітей, пропонуйте згадати написане і рухатися до обраної мети. Така проста вправа допомагає учням відповідально ставитися до своїх планів та плідно працювати.

Закінчуючи урок і підбиваючи підсумки, перепитайте в учнів, чи всі висловилися, чи ніхто не бажає доповнити розмову своїми міркуваннями та пропозиціями.

Після уроку затримайтеся хвилин на 10 в кабінеті. Зробіть по дві світлини з кожним учнем біля святкової дошки, надішліть родинам. Нехай такий приємний подарунок від учителя підніме їм настрій та допоможе налаштуватися на новий навчальний рік.

Тема першого уроку в новому 2023-2024 навчальному році повинна сприяти вихованню та розвитку в дитини ціннісного ставлення особистості до державності, суспільства та окремої людини. Важливо пояснити школярам, що це передбачає соціальну відповідальність, чесність, терпимість, хоробрість та здатність постояти за себе та інших, добросовісність, правдивість, уміння працювати в колективі та здійснювати спільну роботу, ефективно протистояти будь-яким проявам насильства та жорстокості, готовність допомагати та підтримувати.

У разі організації освітнього процесу в дистанційній формі в закладах освіти, Перший урок доцільно провести в режимі онлайн:

✔ Організувати перегляд відеоматеріалів.

✔ Провести конкурс відеозвернень учнів, батьків, учителів на сторінках соціальних мереж на сторінках соціальних мереж (Facebook, Instagram, "X" - колишній Twitter тощо).

✔ Залучити учнів та батьків до участі у віртуальних екскурсіях, виставках, подорожах (історичними музеями України чи місцями історичних подій).

✔ Організувати створення серії мотиваційних відеороликів.

Онлайн-ігри або квести для учнів можна знайти в Інтернет-мережі, ідей дійсно немало. Також можна вигадати власну гру з урахуванням інтересів учнів.

Онлайн-посиденьки у Zoom, Goggle Meet, Microsoft Teams. Формат і тематика таких зустрічей обмежується лише вашими фантазіями. Усі можуть наготувати смаколиків та обмінятися рецептами, а можна влаштувати концерт талантів, передивитися спільні цікаві відео. Розпитайте, чого дітям хотілося б у наступному навчальному році, що вам під силу вдосконалити? Підготуйтеся заздалегідь, наприклад, запропонуйте дітям завершити речення: "Цього року я планую ... ". Занотуйте всі відповіді та оформіть своєрідну дошку бажань.

Віртуальна дошка спогадів. Яким би нетиповим і важким не видався минулий навчальний рік, але він також був незвичним. Запропонуйте учням створити разом спільну онлайн-візуалізацію найяскравіших моментів, які запам'яталися кожному з них.

Для цього пропонуємо використати один з онлайн-інструментів:

- Padlet - універсальна онлайн-дошка (онлайн-стіна), яка дає змогу поєднувати текст, зображення, відео, аудіо, покликання тощо.

- Jambord - безкоштовний інтерактивний сервіс для демонстрації ключової інформації під час уроку в Zoom або Google Meet, для організації співпраці та синхронного або асинхронного зворотного зв'язку.

- дошка оголошень у Zoom - інструмент для мозкового штурму, де діти можуть залишати на дошці ідеї для групового проєкту, додавати зображення тощо.

Кожен учень зможе додати до загальної дошки стікери з найбільш яскравими, на його погляд, моментами відпочинку, досягненнями та здобутками.

Робота над спільним проєктом об'єднує навіть в умовах дистанціювання та дозволяє ще раз згадати багато дивовижних моментів, які варто зберегти в пам'яті.

Більшості людей, а дітям і підліткам особливо, хочеться почувати себе причетними до чогось спільного чи масштабного, кожен прагне відчувати єдність. А найкращий спосіб для цього - робити щось разом чи долучитися до певної акції. Наприклад, челендж чи відеофлешмоб.

Запропонуйте школярам створити спільний відеофлешмоб. Він може бути, наприклад, у форматі спільного відеоролика з привітаннями до початку навчального року.

Неформальне спілкування зближує, а подібні посиденьки дозволяють відчути єдність навіть на відстані.

Звертаємо увагу керівників закладів освіти, що запропонований матеріал - це лише деякі ідеї для творчої роботи педагогів щодо проведення та організації першого вересня в дитячих колективах класів.

Додамо, що під час святкування Першого вересня варто уникати формалізму й заорганізованості; необхідно забарвити перший день нового навчального року добрим настроєм, емоційністю, оптимізмом.
Література
1. Лист Офісу Президента України від 17.08.2023 року № 41-01/1341 щодо відзначення у 2023 році Дня Незалежності Україні (24 серпня) та Дня Державного Прапору України (23 серпня).

2. Лист Міністертва освіти і науки України від 16.08.23 року № 1/12186-23 "Про організацію 2023/2024 навчального року в закладах загальної середньої освіти".

3. Лист Міністертва освіти і науки України від 17.08.22 року № 1/9445-22 "Про проведення першого уроку в 2022/2023 навчальному році у закладах загальної середньої освіти".

4. Методичні рекомендації щодо проведенняу 2023/2024 навчальному році Дня знань та Першого уроку у закладах освіти Київської області.

https://kristti.com.ua/metodychni-rekomendatsiyi-shhodo-provedennya-u-2023-2024-navchalnomu-rotsi-dnya-znan-ta-pershogo-uroku-u-zakladah-osvity-kyyivskoyioblasti/
Додатково див. * 1 Вересня освітяни проведуть перший урок "Як ти?" * Інформаційно-методичні матеріали для проведення Дня знань та Першого уроку в 2023/2024 н.р. * Методичні рекомендації щодо проведення у 2023/2024 навчальному році ДНЯ ЗНАНЬ та ПЕРШОГО УРОКУ у закладах освіти Київської області

# data[].attributes.attachment_link.title
Методичні рекомендації щодо проведення ПЕРШОГО УРОКУ в закладах загальної середньої освіти Чернігівської області у 2023/2024 навчальному році

# data[].attributes.attachment_link.description
Перше вересня - урочистий день у житті кожної людини. Він завжди відрізняється яскравістю вражень і переживань, нових надій і несподіваних зустрічей.

# data[].attributes.headline
Конкретно про компетентності учителя

# data[].attributes.subject
Конкретно про компетентності учителя

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Медіатека Видавничої групи «Основа»

# data[].attributes.attachment_link.title
Професійний стандарт учителя: траєкторія професійного розвитку

# data[].attributes.headline
Нормативно - правова база 2020- 2021 н.р.

# data[].attributes.subject
Нормативно - правова база 2020- 2021 н.р.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Шкільне життя

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
календарне планування

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
методичні рекомендації

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
адміністрації школи

# data[].attributes.attachment_link.title
Нормативно-правові документи щодо організованого початку нового 2020/2021 навчального року - Шкільне життя

# data[].attributes.attachment_link.description
Матеріал оновлюється у 2020-2021 навчальному році Лист Міністерства освіти і науки України від 11 серпня 2020 р. № 1/9-430 "Щодо методичних рекомендацій про викладання навчальних предметів у закладах загальної середньої освіти у 2020/2021 навчальному році" Наказ Міністерства освіти і науки України від 02 вересня 2020 р.

# data[].attributes.headline
Вчитель початкових класів Дудяк Іванна Іванівна

# data[].attributes.subject
Вчитель початкових класів Дудяк Іванна Іванівна