# data[].attributes.body
Økonomisk støtte
Omskoling og videreuddannelse:
Jobskabelse og infrastrukturprojekter:
Støtte til iværksættere og små virksomheder:
Samarbejde mellem offentlige og private sektorer:
Styrkelse af sundhedssystemet:
Fleksible arbejdsordninger
Mentoring og støtteprogrammer

# data[].attributes.body
Økonomiske konsekvenser
ned lukninger, rejserestriktioner og sundhedsforanstaltninger har påvirket produktionsaktiviteter, efterspørgsel, investeringer og arbejdsmarkedet

Arbejdsløshed og indkomstfordeling

Offentlige finanser og økonomisk politik:

Globalisering og handel:

Bæredygtighed og grøn omstilling:
Coronakrisen har gjort vores klode meget grønnere, fx vores behov for nye tøj eller sko er sænket. I stedet bruger man sin penge til onlinetjenester såsom Netflix

# data[].attributes.attachment_link.title
Syv fakta om økonomien i Danmark og andre lande under COVID-19 - Danmarks Statistik

# data[].attributes.attachment_link.title
Corona koster danskerne lønkroner_ Knap hver tredje er gået ned i løn eller har mistet lønstigning - TV 2

# data[].attributes.body
https://padlet.com/XY0/konomi-54f9tcdoh2sajhno

# data[].attributes.attachment_link.title
Hvordan har dansk økonomi det efter Covid-19?

# data[].attributes.body
Hvordan har COVID-19-pandemien påvirket den danske økonomi, og hvilke konsekvenser har det haft for samfundet?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
I mange danske hjem er der lige nu færre penge at rutte med.

Siden coronavirussen satte en prop i omsætningen i store dele af dansk erhvervsliv, er cirka 30 procent af danske lønmodtagere blevet nødt til at acceptere enten en lønnedgang eller en aflysning eller udskydelse af deres almindelige lønregulering.

Det viser en rundspørge, som Ledernes Hovedorganisation har foretaget blandt sine medlemmer.

Mange har accepteret en lønnedgang for at beholde jobbet, men det er ingen garanti
Niklas Praefke, cheføkonom i Ledernes Hovedorganisation

En af de ansatte, der har fået en mindre lønseddel, er Ivan Brentebjerg. Han er softwareudvikler i den lille teknologivirksomhed Cardlab og er sammen med sine kolleger blevet nødt til midlertidigt at gå 20 procent ned i løn.

Efter planen skal pengene dog tilbagebetales efter krisen, og derfor har Ivan Brentebjerg intet imod at hjælpe sin arbejdsplads, indtil hjulene kommer i gang igen.

- Det var jo ikke så rar en besked, for det påvirker min personlige økonomi. Men pengene kommer jo tilbage igen, og jeg vil gerne støtte op om min virksomhed, så jeg også har et arbejde efter coronakrisen, siger han.

Lønnedgang, fyresedler eller konkurs

Selvom det aldrig er sjovt pludselig at måtte klare sig med mindre til dagen og vejen, er Ivan Brentebjerg bestemt ikke den eneste, der har taget lønnedgangen med rank ryg.

Ifølge cheføkonom for Ledernes Hovedorganisation, Niklas Praefke, er de ansatte nemlig generelt forstående over for, at alternativet til en periode med lavere løn kan være langt værre:

- Mange virksomheder har oplevet, at deres omsætning pludseligt er forsvundet under coronakrisen. Og sker det, er alternativet til lønnedgange enten fyringer eller en konkurs, fortæller han.

Ifølge Niklas Praefke er virksomhedernes tab under coronakrisen de fleste steder tabt for evigt, og derfor er det også de færreste, der som Ivan Brentebjerg kan se frem til at få den tabte løn tilbage.

Men de ansattes løn er ikke det eneste, der spares på.

Chefer går foran med et godt eksempel

På trods af at størstedelen af dem, der lige nu må klare sig med mindre, er almindelige lønmodtagere, har langt de fleste chefer også skåret i deres egen løn.

Ifølge rundspørgen er det kun i én procent af de adspurgte virksomheder, at ansatte har måttet acceptere en lønnedgang, uden at ledelsen også selv har fulgt trop.

I Cardlab har Ivan Brentebjergs chef endda pålagt sig selv en lønnedgang på hele 50 procent, og det synes softwareudvikleren kun er fair.

- Min chef er gået foran med et godt eksempel, og det skaber jo noget stolthed over virksomheden. Så ranker man ryggen og tænker, at det er det rigtige at gøre, siger han.

Lavere løn kan vare måneder, men det er ingen garanti

Hvor lang tid man må affinde sig med en lavere løn, er svært at sige.

Ifølge Niklas Praefke kommer det helt an på, hvor hurtigt de pressede danske virksomheder igen begynder at skabe et overskud - og det kan tage måneder.

Selvom mange er gået ned i løn for at sikre sit eget og sine kollegers arbejde, er det ikke sikkert, at alle virksomheder kan vente så længe. Ifølge Beskæftigelsesministeriet har coronavirus allerede kostet 44.000 danskere deres arbejde, og de er måske ikke de sidste, forklarer cheføkonomen:

- I første omgang har mange accepteret en lønnedgang for at beholde jobbet, men det er ingen garanti. Går der lang tid, før økonomien kommer oven vande igen, vil vi se endnu flere fyringer.

Alligevel er Ivan Brentebjerg optimistisk. Selvom hans løn for en tid er reduceret med en femtedel, kommer det nemlig ikke til at slå bunden ud af hans økonomi lige foreløbigt.

- Den her pandemi har også gjort ferie til en udfordring, så i min familie har vi besluttet at blive hjemme i år. Og så får min kone stadig fuld løn, så det ser hæderligt ud, fortæller han.

# data[].attributes.attachment_link.title
Corona koster danskerne lønkroner: Knap hver tredje er gået ned i løn eller har mistet lønstigning

# data[].attributes.attachment_link.description
I mange danske hjem er der lige nu færre penge at rutte med. Siden coronavirussen satte en prop i omsætningen i store dele af dansk erhvervsliv, er cirka 30 procent af danske lønmodtagere blevet nødt til at acceptere enten en lønnedgang eller en aflysning eller udskydelse af deres almindelige lønregulering.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Se fakta om BNP-vækst, industriproduktion, beskæftigelse, konjunkturbarometre, forbrugertillid og turisme under COVID-19.

8. marts 2022 kl. 7:30

Danmarks Statistik har samlet nøgletal inden for syv områder inden for økonomisk statistik, der viser noget om udviklingen under COVID-19.
De syv udvalgte fakta er inden for områderne BNP-vækst, industriproduktion, beskæftigelse, konjunkturbarometre og forbrugertillid og turisme. Kontaktpersoner inden for de enkelte områder findes nederst i artiklen.

Dansk BNP er over niveauet fra før coronakrisen

Dansk økonomi har klaret sig godt igennem coronakrisen i forhold til EU som helhed, viser de nyeste opgørelser. På trods af et markant fald i 2. kvartal 2020 lå Danmarks BNP i 4. kvartal 2021 3,8 pct. over niveauet i 4. kvartal 2019, som var kvartalet før COVID-19-pandemien begyndte. Udviklingen i dansk økonomi ligner den udvikling, man kan se i den amerikanske. USA blev ramt hårdere i 2. kvartal 2020 end Danmark, men udviklingen fra 4. kvartal 2019 til samme kvartal 2021 ligner den danske. Økonomien i EU-27 dykkede i 2. kvartal 2020 mere end i både Danmark og USA, og her er niveauændring fra sidste kvartal 2019 til sidste kvartal 2021 kun på 0,4 pct.

BNP i Danmark, EU og USA, indekseret til før coronakrisen
Anm: BNP er i kædede værdier og er sæsonkorrigeret.
Kilde: Danmarks Statistik, EUROSTAT og BEA. Senest opdateret 14. februar 2022

Industriens produktion er over niveauet fra før COVID-19

Indikatoren for industriproduktionen i Danmark tog et mindre dyk i midten af 2020. Siden da har tendensen været, at indikatoren for industriproduktionen i Danmark er steget, og i december 2021 var på det tredjehøjeste niveau i perioden 2019 til 2021.
I forhold til Europa og USA har den danske industriproduktion klaret sig godt igennem COVID-19-pandemien. Således oplevede både EU-27 og USA, store fald i industriproduktionen under pandemien, og både i EU-27 og USA er niveauet for industriproduktionen kun på niveau med tiden op til COVID-19.
Når man sammenligner industriproduktionen i Danmark med USA og EU-27, er det værd at bemærke, at dansk industri stort set ikke blev ramt af direkte restriktioner i den undersøgte periode.
Her kan du finde de nyeste tal for dansk industris produktion og omsætning.

Produktionsindeks, industri, sæsonkorrigeret
Kilde: www.statistikbanken.dk/IPOP2015 og www.OECD.org

Lønmodtagerbeskæftigelsen er højere end før COVID-19

Beskæftigelsen for lønmodtagere faldt i Danmark i marts, april og maj 2020 med samlet 77.000 personer, hvilket hovedsageligt skyldes den første COVID-19-nedlukning. Derefter steg lønmodtagerbeskæftigelsen frem til den anden nedlukning, der medførte endnu et fald i december 2020 og januar 2021. Efterfølgende er lønmodtagerbeskæftigelsen steget kraftigt og i december 2021 var den på 2.916.000 personer. Det er 116.000 flere personer med lønmodtagerjob end i februar 2020, før den første COVID-19-nedlukning.

Personer med lønmodtagerjob, sæsonkorrigeret
Kilde: Nyt fra Danmarks Statistik.

Beskæftigelsen er steget i mange EU-lande

Lønmodtagerbeskæftigelsen, der blev beskrevet i foregående afsnit, benyttes ikke til internationale sammenligninger. For at kunne sammenligne internationalt må vi i stedet se på arbejdskraftundersøgelsen (AKU) af beskæftigelsen, som er en internationalt harmoniseret undersøgelse. AKU-undersøgelsen på EU-niveau offentliggøres med en vis forsinkelse, så den mest relevante mulige sammenligning er 3. kvt. 2019 og 3. kvt. 2021.
Fra 3. kvt. 2019 til 3. kvartal 2021 er beskæftigelsesfrekvensen uændret eller steget i 18 ud af de 27 EU-lande. Den gennemsnitlige stigning i EU i perioden lød på 0,7 procentpoint. Stigningen i Danmark lå under gennemsnittet for EU, da den lød på 0,5 procentpoint for perioden. Estland (-2,1 procentpoint) og Letland (-1,8 procentpoint) er de to EU-lande, der i perioden har oplevet det største fald i beskæftigelsesfrekvensen. Med en stigning i beskæftigelsesfrekvensen på 3,0 procentpoint er det Polen, der har oplevet den største stigning blandt EU-landene i den undersøgte periode.
Ændring i beskæftigelsesfrekvensen fra 3. kvartal 2019 til 3. kvartal 2021
Kilde: AKU-undersøgelsen

Fakta om de forskellige beskæftigelsesbegreber

Beskæftigelse for lønmodtagere (BfL) beskriver antallet af lønmodtagere ansat i virksomheder i Danmark på kvartals- og månedsbasis.
Arbejdskraftundersøgelsen (AKU) er det danske bidrag til den fælleseuropæiske Labour Force Survey og følger de internationale operationaliseringer af arbejdsmarkedstilknytningen. AKU bør anvendes ved internationale sammenligninger af beskæftigelsen.

Danske virksomheders vurdering af situationen er tilbage på niveauet fra før coronakrisen

Virksomhedernes forventninger til fremtiden dykkede, da COVID-19-pandemien for alvor tog fart i starten af 2020. Dette gjaldt for både Danmark, vores nabolande og EU som en helhed. Dykket skyldtes blandt andet, at flere lande besluttede omfattende nedlukninger på grund af pandemien. Det viser konjunkturbarometrene, som er et samlet udtryk for virksomhedernes vurdering af situationen lige nu og den nærmeste fremtid.
Siden det markante dyk i starten af 2020 har der dog været en stigende tendens i konjunkturbarometrene. Udviklingen fra starten af 2020 til starten af 2022 er lidt afhængig af, hvilke erhverv man ser på. Generelt gælder det for både industrien og bygge og anlæg, at tendensen for deres konjunkturbarometre har været stigende i hele perioden. I starten af 2022 lå disse erhverv på nogenlunde samme niveau som lige op til COVID-19-pandemien ramte.
For detailhandlen og serviceerhvervene (som også indeholder rejsebranchen), har perioden fra starten af 2020 til nu været mere turbulent, hvilket blandt andet skyldes, at de har været mere ramt af nedlukninger i perioden. Umiddelbart er konjunkturbarometrene for disse to erhverv nu også på nogenlunde samme niveau som før COVID-19.
Sammenlignet med EU og vores nabolande ligger de danske virksomheders forventninger til fremtiden i dag en smule lavere. Sverige er det land i sammenligningen, hvor forventningerne til fremtiden efter COVID-19 umiddelbart er mest positive.
Fakta om konjunkturbarometrene: Konjunkturbarometrene er et udtryk for virksomhedernes vurdering af situationen lige nu og forventningerne til fremtiden. Barometrene indeholder blandt andet vurderinger af beskæftigelse, ordrebog og omsætning.

Sammensatte konjunkturindikatorer for erhvervene i udvalgte lande
Kilde: DG ECFIN

Coronakrisen ramte generelt forbrugertilliden hårdt

I både Danmark, EU, Tyskland og Sverige kan man se, at coronakrisen påvirkede forbrugertilliden, som er indikatoren for forbrugernes vurdering af deres og landets nuværende situation og deres tro på fremtiden. I både Danmark, Tyskland og EU som helhed kan man se markante dyk i forbrugertilliden omkring maj 2020. I Sverige gik forbrugertilliden også ned da, men nedgangen var mindre tydelig.
Generelt gælder det, at nedgangene blandt andet skyldtes nedlukninger på grund af COVID-19.
Selvom forbrugertilliden faldt i starten af 2. kvartal 2020, steg den igen kort tid efter. I perioden fra det markante dyk i maj 2020 har forbrugertilliden i både Danmark, Sverige, Tyskland og EU svinget end del, men frem til 4. kvartal 2021 var der en stigende tendens. Siden da har forbrugertilliden dog været generelt dalende i de undersøgte lande og EU som helhed. I januar 2022 havde Danmark den højeste forbrugertillid i undersøgelsen, mens det kun var Sverige, hvor forbrugertilliden lå over niveauet før COVID-19-pandemien ramte.

Forbrugertilliden i EU og udvalgte lande
Anm: Der er uoverensstemmelse mellem tallene offentliggjort i Danmarks Statistik og tallene, der offentliggøres i Eurostat. I Danmark beregnes forbrugertillid som en kombination af mikro- og makrotal, hvor forbrugerne besvarer spørgsmål om deres egen økonomi og Danmarks økonomi i dag i forhold til for et år siden og i forhold til om et år. Eurostat beregner primært forbrugertillid baseret på forbrugernes forventninger til deres egen økonomi om et år.
Kilde: Eurostat

Fakta om forbrugertilliden i EU:

Forbrugertilliden i EU har fokus på familiernes egen økonomi og deres tro på fremtiden, og mindre fokus på landets økonomi.

COVID-19 påvirkede overnatninger forskelligt

På grund af COVID-19-nedlukninger har hoteller oplevet et drastisk fald i antal overnatninger, når man sammenligner 2020 og 2021 med 2019. Mest dramatisk var faldet fra 2019 til 2020, hvor antallet af overnatninger på hoteller blev halveret. For overnatninger på campingpladser og i feriehuse har udviklingen været mere jævn. Sammenligner man 2019 med 2020 faldt antallet af overnatninger på campingplader og i feriehuse også lidt, men der var tale om en nedgang på ca. 2 pct. for overnatninger på campingpladser og en nedgang på ca. fire pct. for feriehuse. Fra 2020 til 2021 steg antallet af overnatninger for alle de tre overnatningsformer. For camping og feriehuse endte antallet af overnatninger lidt over niveauet for 2019, men overnatninger på hoteller i 2021 fortsat kun lå på trefjerdedele af niveau i 2019. For feriehusene var der endvidere en markant ændring i fordelingen mellem indenlandske og udenlandske (dvs. især tyske) gæster i perioden.

Overnatninger fordelt på overnatningsform
Kilde: www.statistikbanken.dk/TURIST

Denne artikel dækker en række forskellige statistikker, som har hver sin kontaktperson. Deres kontaktinfo finder du herunder:

BNP: Jonas Dan Petersen, JOP@dst.dk
Industriens produktion: Mathias Bluhme, MDB@dst.dk
Lønmodtagerbeskæftigelse: Eva Borg, EVB@dst.dk
AKU-beskæftigelse: Nadja Eifler, NEI@dst.dk
Konjunkturbarometrene: Simon Bolding Halifax, SBH@dst.dk
Forbrugertilliden: Zdravka Bosanac, ZBO@dst.dk
Turisme: Paul Lubson, PAL@dst.dk

# data[].attributes.attachment_link.title
Syv fakta om økonomien i Danmark og andre lande under COVID-19

# data[].attributes.attachment_link.description
Se fakta om BNP-vækst, industriproduktion, beskæftigelse, konjunkturbarometre, forbrugertillid og turisme under COVID-19. 8. marts 2022 kl. 7:30 Danmarks Statistik har samlet nøgletal inden for syv områder inden for økonomisk statistik, der viser noget om udviklingen under COVID-19. De syv udvalgte fakta er inden for områderne BNP-vækst, industriproduktion, beskæftigelse, konjunkturbarometre og forbrugertillid og turisme.