# data[].attributes.body
L'any 714, l'exèrcit musulmà va arribar a Saragossa i va començar a conquerir el territori català. La conquesta va ser ràpida perquè moltes poblacions van signar tractats de submissió.

La zona del nord, anomenada Catalunya Vella, va estar poc temps sota domini islàmic gràcies al suport dels reis francs al segle IX.

La Catalunya Nova (al sud i oest) va estar sota control musulmà durant quatre segles.

# data[].attributes.body
A la Catalunya Nova, la població es va islamitzar adoptant la llengua àrab, la religió musulmana i els costums islàmics. Els avenços agrícoles van ser destacats, i les ciutats com Balaguer, Lleida i Tortosa van créixer fins a convertir-se en centres importants, especialment després del 1031, amb la fragmentació del Califat de Còrdova.

# data[].attributes.body
Els reis francs van establir la Marca Hispànica, una franja fortificada al llarg dels Pirineus per protegir-se dels musulmans. Aquesta marca es va dividir en diversos comtats, com ara Barcelona, Girona, Urgell i Cerdanya.

# data[].attributes.headline
3. Feudalització i expansió dels comtats catalans

# data[].attributes.subject
3. Feudalització i expansió dels comtats catalans

# data[].attributes.headline
3. Feudalització i expansió dels comtats catalans

# data[].attributes.subject
3. Feudalització i expansió dels comtats catalans

# data[].attributes.body
Els comtes catalans van aprofitar la desintegració del Califat de Còrdova per conquerir nous territoris:

Tàrrega (1056), Agramunt (1078), Balaguer (1105) i Tarragona (1117).
A més, van establir vincles amb Occitània, ampliant la seva influència política i cultural.

# data[].attributes.body
Ramon Berenguer IV va liderar la conquesta de Tortosa, Lleida i Siurana, mentre que el seu fill, Alfons I el Cast, va expandir els dominis cap al sud, definint zones d’expansió amb el Tractat de Cazorla.

# data[].attributes.headline
5. Els repoblaments i les activitats econòmiques

# data[].attributes.subject
5. Els repoblaments i les activitats econòmiques

# data[].attributes.body
Durant el segle XIII, es va repoblar la Catalunya Nova, assignant terres a nobles i ordes religiosos. Els remences eren pagesos sotmesos a abusos senyorials, però també es van fundar ciutats amb privilegis especials.

# data[].attributes.headline
5. Els repoblaments i les activitats econòmiques

# data[].attributes.subject
5. Els repoblaments i les activitats econòmiques

# data[].attributes.body
La millora de les tècniques agrícoles i la creació de fires i mercats rurals van impulsar l’economia. Al Pirineu, les ferreries produïen eines i armes, utilitzant la tècnica de la farga catalana.

# data[].attributes.body
L'art romànic va florir a Catalunya entre els segles XI i XII. Destaquen monestirs com Sant Pere de Rodes i Ripoll, i esglésies com Sant Climent de Taüll, amb influència llombarda.

# data[].attributes.body
Les pintures murals, com el Pantocràtor de Taüll, decoraven absis i murs amb escenes religioses. També es van crear talles en fusta, com les majestats i les marededeus.