# data[].attributes.headline
Sanna Marinin hallituksen linjaukset Suomen turvallisuus politiikasta

# data[].attributes.subject
Sanna Marinin hallituksen linjaukset Suomen turvallisuus politiikasta

# data[].attributes.attachment_link.title
Ilmastonmuutos, pakolaiset ja pandemiat: Marinin hallitus nostaa Suomen uudet uhkakuvat esiin turvallisuuspolitiikan linjauksissaan

# data[].attributes.attachment_link.description
Ulko- ja turvallisuuspoliittinen selonteko tulee eduskunnan käsiteltäväksi keväällä.

# data[].attributes.attachment_link.title
Medvedev pilkkasi X:ssä Suomea suomeksi Nato-jäsenyydestä

# data[].attributes.attachment_link.description
Viestissä fiktiiviset suomalaismiehet ”Pekka” ja ”Matti” käyvät keskustelua Venäjän muodostamasta uhasta Suomen turvallisuudelle.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Jos Donald Trump nousee Yhdysvaltain presidentiksi, hänelle voi aueta uusi tilaisuus lörpötellä vahingossa tai tahallaan tärkeitä salaisuuksia Putinille.

Yhdysvaltojen viranomaiset ovat aiemmin varoittaneet liittolaisiaan, ettei Trumpille kannata kertoa tärkeimpiä tietoja. Kuva: Annukka Palmén-Väisänen / Yle

Suomella saattaa olla edessään kuumottavia vuosia.

Se johtuu siitä, että Suomi antaa nykyään Natolle enemmän tietoa muun muassa joukkojensa sijoittelusta, siirtelystä, valmiudesta sekä strategisista päämääristä kuin ennen jäsenyyttä.

Tiedot päätyvät aikanaan Naton vahvimmalle jäsenmaalle Yhdysvaltoille ja sen presidentin pöydälle Valkoiseen taloon.

Donald Trumpin mahdollinen uusi presidenttiys voi tarkoittaa Suomen puolustusvoimien ja tiedustelun johdolle vaikeampia ja riskialttiimpia tilanteita kuin hänen ensimmäisellä presidenttikaudellaan syntyi.

Tässä artikkelissa esitellään tapauksia, jotka ovat luoneet epäilyjä Trumpin luotettavuudesta. Trump itse on tyrmännyt kaikki syytökset.
Vakoojat -podcastissa käsitellään sitä, kuinka Neuvostoliiton KGB ja Venäjän FSB hyödynsivät Trumpin heikkouksia kylmäpäisesti.

Kuinka Venäjä koukutti Trumpin?

Salaista tietoa Kremlille

Aloitetaan vuodesta 2017. Tuolloin tuoreen presidentin toiminta kohautti tiedustelupiirejä useaan otteeseen.

Trump paljasti silloin joko vahingossa tai tahallaan erittäin salaista tiedustelutietoa venäläisille, jotka hän oli kutsunut Valkoiseen taloon yksityistapaamiseen.

Trumpin vieraat olivat presidentti Vladimir Putinin hallinnon ulkopolitiikan avainhenkilöitä: ulkoministeri Sergei Lavrov ja Yhdysvaltain-suurlähettiläs Sergei Kisljak.

Ensin hän kertoi heille erottaneensa juuri Yhdysvaltain keskusrikospoliisin FBI:n pääjohtajan, joka oli johtanut Trumpin epäselvien Venäjä-yhteyksien tutkintaa, New York Times-lehti selvitti.

Venäjä-ongelma on nyt hoidettu, Trump kehui heille. Sen jälkeen hän vuoti heille tiedon, joka tuhosi ääri-islamilaiseen terroristijärjestöön Isisiin soluttautuneen Israelin tiedustelupalvelun Mossadin tärkeän tietolähteen, joka toimi Venäjän valvomassa Syyriassa.

Yksityistapaamisen outoutta korosti se, että Trump kelpuutti sen ainoaksi tiedotusvälineiden edustajaksi Venäjän valtiollisen uutistoimiston Tassin valokuvaajan.

Melania Trump, Vladimir Putin ja Donald Trump Helsingissä heinäkuussa vuonna 2018. Tapaamisesta nousi kohu, kun Trump kertoi uskovansa Putinin rehellisyyteen, vaikka Yhdysvaltojen tiedustelupalvelu sanoi Venäjän sotkeentuneen Yhdysvaltojen presidentin vaaleihin. Kuva: Alexei Nikolsky / EPA

Yhdysvaltojen tiedustelupalvelu CIA pitää Tassia Putinin propagandan levittäjänä.

Raportti: Trump ollut pitkään Venäjän otteessa

Trumpista paljastui samana vuonna arkaluontoista tietoa. Venäjän turvallisuuspalvelu FSB ja sen edeltäjä, Neuvostoliiton KGB, olivat jo kauan pitäneet Trumpia otteessaan.

Venäjän turvallisuuspalvelut olivat hyödyntäneet hänen heikkouksiaan, lupailleet hänelle bisneksiä ja keränneet hänestä raskauttavaa kiristysaineistoa seksistä ja venäläisviranomaisten lahjonnasta, kirjoitettiin niin kutsutussa Steelen raportissa.

Nämä tiedot kokosi Britannian ulkomaantiedustelupalvelun MI6:n Venäjä-yksikön entinen johtaja Christopher Steele.

Mikä on Steelen raportti

Steelen raportin kokoaja Christopher Steele on brittiläinen tiedustelualan ammattilainen, joka työskenteli MI6:ssa 22 vuotta. Pääosan tästä ajasta hän toimi Venäjän-vastavakoilussa, muun muassa neljä vuotta Moskovassa.

Entiset työtoverit MI6:ssa luonnehtivat Steeleä erittäin taitavaksi, kokeneeksi ja maltilliseksi. Hänen sanotaan tarkistaneen huolellisesti keräämänsä tiedot ja niiden taustat.

Steele sai toimeksiantonsa vuonna 2016 yhtiöltä, jonka Yhdysvaltain demokraattisen puolueen presidenttiehdokkaan Hillary Clintonin kampanjatoimisto oli värvännyt selvittämään Trumpin Venäjä-yhteyksiä. Steele väittää, ettei hän tiennyt alkuperäistä toimeksiantajaa,

Trump tyrmännyt raportin syytökset.

Muistioon suoraan tai epäsuorasti viittaavia oikeusjuttuja on nostettu Yhdysvalloissa ja Britanniassa ainakin viisitoista.

Kanteita ovat nostaneet Trumpin lisäksi henkilöt tai organisaatiot, jotka katsovat mainettaan tahratun siinä esitetyillä perättömillä väitteillä.

Yhtä lukuunottamatta jokainen niistä on vetänyt vesiperän. Vain venäläisen Alfa Bankin omistajat voittivat juttunsa. Brittiläisen oikeusistuimen mukaan Steele ei kyennyt todistamaan väitettään, että he olisivat toimittaneet laitonta rahaa Putinille 1990-luvulla.

Toistaiseksi viimeisen oikeusjutun hävisi Trump itse.

Steele kuvaili salaiseksi tarkoitetussa muistiossaan yksityiskohtaisesti agenttiensa ja näiden noin 20 tietolähteen keräämiä raskauttavia tietoja.

Yhdysvaltain kolme tärkeintä tiedustelu- ja turvallisuuspalvelua CIA, FBI ja NSA päätyivät hyvin samankaltaisiin johtopäätöksiin kuin Steele, kirjoittaa sanomalehti The Guardian.

Samoihin aikoihin laatimassaan yhteisraportissa ne totesivat Putinin ja Venäjän hallinnon tukeneen salaisilla vaikutuskampanjoillaan aktiivisesti Trumpin valintaa presidentiksi.

Tästä ei seurannut juuri mitään, koska Trumpin hallinto häivytti raportin. Kuitenkin yhdysvaltalaiset tiedustelulaitokset varoittivat israelilaiskollegoitaan, ettei Trumpille kannata kertoa tärkeimpiä salaisuuksia.

Miksi Ukraina-apu jumittui?

Venäjän nykyisen hyökkäyssodan aikana Trump on osoittautunut vaaralliseksi Ukrainalle, vaikkei hän edes ole presidentti.

Hän valjasti republikaanipuolueen estämään isojen apupakettien läpimenon kongressin edustajainhuoneessa, kertoo ranskalainen tutkimusinstituutti Iris. Trump jarrutti vuoden 2023 syksystä asti seitsemän kuukauden ajan presidentti Joe Bidenin hallintoa myöntämästä Ukrainalle sen kipeästi tarvitsemaa sotilasapua, tutkimuksesta selviää.

Apu hyväksyttiin vihdoin viime huhtikuussa, mutta vahinko oli jo tapahtunut. Ukraina oli ajautunut ase- ja ammuspulan takia sodassa pahasti alakynteen ja menettänyt mahdollisuutensa ryhtyä kaavailtuihin vastahyökkäyksiin kesällä 2024.

Trumpin jarrutus saattoi olla silkkaa sisäpolitiikkaa, demokraattipuolueen kurittamista. Mutta ainoa taho, joka siitä selkeästi hyötyi, oli hänen "nerokkaaksi" kuvailemansa Putinin johtama Venäjä.

Ukrainan presidentti Volodymyr Zelenskyi ja Trump tapasivat vuonna 2019. Uutistoimisto AP on kertonut Trumpin hallinnon painostaneen Ukrainan presidenttiä tutkimaan Trumpin kanssa presidenttikilvassa ollutta Joe Bidenia. Kuva: Shealah Craighead / AOP

Ukraina-jarrutuksen tahallista Venäjä-yhteyttä on mahdoton todistaa. Toisaalta tiedusteluasiantuntijat muistuttavat, että jo pelkkä epäilys riittää haittaamaan keskeisten tietojen vaihtoa liittolaisten kesken, vakavastikin.

Yhdysvaltalainen tiedusteluvirkamies Marc Polymeropoulos esittää tästä selkeän näkemyksen brittilehti The Guardianille.

Trumpin voitto merkitsee hänen mukaansa, etteivät Yhdysvaltain parhaat tiedustelukumppanit Ranska ja Britannia vastedes enää jaa sen kanssa mitään tärkeitä Venäjää koskevia tietoja.

# data[].attributes.attachment_link.title
Ylen podcast: Valuvatko Suomen salaisuudet Putinille, jos Trumpista tulee presidentti?

# data[].attributes.attachment_link.description
Jos Donald Trump nousee Yhdysvaltain presidentiksi, hänelle voi aueta uusi tilaisuus lörpötellä vahingossa tai tahallaan tärkeitä salaisuuksia Putinille.

# data[].attributes.attachment_link.title
Janne Riiheläisen kolumni: Maailmalla ihailtu kokonaisturvallisuuden mallimme uhkaa kuihtua kulissiksi

# data[].attributes.attachment_link.description
Sotilaallinen puolustuskyky on kyllä tärkeä osa turvallisuutta, mutta maa, joka luottaa pelkästään aseisiin, on vaarassa, Riiheläinen muistuttaa.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ryhmä kertoi viestipalvelu Telegramissa, että työhön kuuluu rajan vahvistamisen lisäksi tiedustelutoiminta.

Ilmoitus venäläisen Rusitsh-ryhmän osallistumisesta rajavartiointiin Venäjän Suomen-vastaisella rajalla on osa Venäjän reagointia, joka liittyy sen viestintätarpeisiin. Näin arvioi pääministeri Petteri Orpo (kok) Brysselissä tiistaina. Hänen mukaansa Venäjällä on tarve viestiä omasta puolustuksestaan tai sotilaallisesta läsnäolostaan Suomen Nato-jäsenyyden jälkeen.

Lue lisää: Venäjän Rusitsh-joukot ilmestyivät noin 5 kilometrin päähän Suomen rajasta - kertoivat erikoisen syyn

Orpo ei osannut sanoa suoraan, onko asialla merkitystä turvapaikanhakijoita koskevaan tilanteeseen Suomen itärajalla. Hänen mukaansa Venäjän puolella rajaa tapahtuvat asiat ovat Venäjän turvallisuuspalvelun FSB:n käsissä.

Ulkoministeri Elina Valtonen (kok) ei puolestaan halunnut tiistaina lähteä kommentoimaan sitä, minkälaista tietoa ulkoministeriöllä on asiasta ollut tai minkälaisia toimenpiteitä on mahdollisesti tekeillä.

- Mutta seurataan tilannetta ja katsotaan, mitä se meiltä edellyttää. Meillä rajaviranomainen hoitaa niin kuin normaalistikin omaa tehtäväänsä ja me keskitymme niihin asioihin, joihin me voimme tältä puolelta käsin vaikuttaa. Ja varaudumme erilaisiin skenaarioihin ja tilanteisiin tietysti siellä rajan toisella puolella, hän sanoi.

- En itse näe tätä nyt vielä kyllä kovinkaan hälyttävänä. Monenlaisiin tilanteisiin varaudutaan.

Venäjällä uusnatsistinen puolisotilaallinen ryhmä Rusitsh on kertonut solmineensa sopimuksen Venäjän rajavartiolaitoksen kanssa Suomen vastaisen rajan vartiointiin osallistumisesta. Asiasta kertoi tiistaina verkkolehti Barents Observer.

Ryhmän viestintäpalvelu Telegramissa tekemän ilmoituksen mukaan sopimukseen kuuluu tiedustelutoimintaa ja rajan vahvistamista.

Barents Observer ei ole tavoittanut Venäjän rajavartiolaitosta kommentoimaan sopimusta. Laitos toimii turvallisuuspalvelu FSB:n alaisuudessa.

Rusitsh-ryhmällä on pitkä historia taisteluista Ukrainassa, ja sen on katsottu toimineen Ukrainassa palkkasotilasyhtiö Wagnerin yhteydessä. Ryhmä tunnetaan myös erityisen julmista sotavankeja kohtaan tehdyistä sotarikoksista, Barents Observer kertoo.

Ryhmän uusnatsistinen ideologia pohjautuu yhdistelmään slaavilaista mytologiaa, skandinaavista muinaisuskoa, venäläistä kansallismielisyyttä ja natsismia.

Kremlille äärioikeistolaiset sotilasryhmät ovat olleet hyödyllinen väline, joita se on käyttänyt eri operaatioissa jo vuosien ajan.

Alkuvuodesta Kymenlaakson käräjäoikeus tuomitsi Ukrainassa sotarikoksista epäillyn Rusitsh-ryhmän jäsenen ehdolliseen vankeuteen kahdesta maahantulokiellon rikkomisesta.

Oikeuden mukaan mies tuli Suomeen Vaalimaan kautta kahdesti käyttämällä nimeä Voislav Torden. Norja oli kuitenkin määrännyt hänelle maahantulokiellon Schengen-alueelle. Maahantulokielto oli määrätty vuonna 2016 hänen entisellä nimellään Jan Petrovski.

EU:n pakoteperustelujen mukaan mies on Rusitsh-ryhmän perustajajäsen ja yksi sen komentajista. Keskusrikospoliisi (KRP) tutkii miestä epäiltynä törkeästä sotarikoksesta ja sotarikoksesta Ukrainassa vuosina 2014-2015. Hän on kiistänyt epäillyt rikokset.

Tiistaina tutkinnanjohtaja Olli Töyräs KRP:stä kertoi sähköpostitse STT:lle, että esitutkinta on vielä kesken ja että se valmistuu arviolta lokakuun lopulla.

# data[].attributes.attachment_link.title
Näin pääministeri Orpo arvioi Rusitsh-ryhmän ilmaantumista Suomen vastaiselle rajalle

# data[].attributes.attachment_link.description
Ryhmä kertoi viestipalvelu Telegramissa, että työhön kuuluu rajan vahvistamisen lisäksi tiedustelutoiminta.

# data[].attributes.attachment_link.title
Helsinkiläisessä asunnossa räjähti, kaksi sairaalaan – naapuri: ”Joku huusi apua”

# data[].attributes.attachment_link.description
Hälytys räjähdysvaarasta tuli Meri-Rastilan Märssykujalle aamuyöstä puoli viiden aikoihin. Alueella ovat raivaustyöt käynnissä ja poliisi suorittaa tutkintaa.

# data[].attributes.attachment_link.title
KRP jatkaa epäillyn turvallisuussalaisuuden paljastamisen tutkintaa, jossa on epäiltynä kolme pohjoissuomalaista henkilöä

# data[].attributes.attachment_link.description
Rikoksesta epäillyt olivat esitutkinnan aikana vangittuina, mutta nyttemmin heidät on vapautettu tutkintavankeudesta.

# data[].attributes.body
Suomen omaan turvallisuuteen on paljon seikkoja, jotka vaikuttavat. Eniten uhkaa tulee ulkopuolelta. Muutama vuosi sitten liityttyämme Natoon ajoi suhteita Venäjään ja sen liittolaisiin kriittisemmäksi. Venäjä on myös lähettänyt pakolaisia/ulkomaa taustaisia henkilöitä massoittain Suomen itä rajalle, jossa heidät oli pakko ottaa vastaan. Tästä syystä itä raja suljettiin.

Suomeen kohdistuu myös omilta kansalaisiltaan uhkaa. Helsingissä tapahtuneessa räjähdyksessä oli terrori iskun periaatteet ja siinä 2 ihmistä haavottui.

Suomi kuitenkin ehkä keskittyy liikaa sotlaallisesti turvautumiseen. Suomella on yksi maailman parhaimpia ja koulutetuimpia armeijoita. Puolustusministeri kuitenkin haluaa vero rahoja käytettävän armeijaan eikä muuhuun työhön joka voisi olla tärkeämpää.