# data[].attributes.body
29. juli 1030

Slaget markerte konflikten mellom kong Olav Haraldsson, også kjent som Olav den hellige, og bondehæren som støttet opprøreren Knut den mektige (senere kong Knut den store av Danmark).

Olav den hellige ble drept i slaget.

Knut setter inn sønn (Svein) og hans mor (Alfiva) som herskere.

Bøndenes misnøye gjord at ny konge ble innsatt og Svein og Alfiva måtte rømme.

# data[].attributes.body
1030- 1240

Større forskjeller

knapphet på ressurser

kongene kunne ikke belønne tilhengerne sine

flere ville ha ressursene

og dermed ble det forutsetninger for borgerkrig

Erling Skakke samlet mye av aristokratiet rundt kongedømmet til sønnen Magnus Erlingsson

samarbeid med kirken og kroning i 1163

# data[].attributes.body
kommer til Norge 1176

leder birkebeinerne og vil ha kongemakten

mener selv han er sønn av tidligere konge

Magnus mot Sverre i 1184

Magnus blir drept

Sverre er konge til han dør i 1202 men med mange kamper mot utfordrere

# data[].attributes.body
Baglere og birkebeinere var to rivaliserende politiske fraksjoner i Norge i perioden fra 1130 til 1208, under borgerkrigene kjent som borgerkrigstiden eller birkebeinerkrigene.

Baglere:

Opprinnelse: Navnet "baglere" har usikker opprinnelse, men det kan ha blitt brukt for å antyde at de var velstående og mer velkledde, i kontrast til birkebeinerne.

Ledere: Baglerne var mer representative for den tradisjonelle eliten, og de hadde ledere som stammet fra høyadelen, inkludert jarler og andre mektige familier.

Støtte: Baglerne hadde støtte fra deler av høyadelen og kanskje også fra kirken. De ønsket en konge som kunne sikre deres privilegier.

Birkebeinere:

Opprinnelse: Navnet "birkebeinere" ble brukt som en nedsettende betegnelse og betyr "bjørkeskinnene." Det antas at dette navnet ble gitt på grunn av deres enkle og grove klær, muligens laget av bjørkeskinn, som var nødvendige på grunn av dårlige økonomiske forhold.

Ledere: De ble ledet av kong Sverre Sigurdsson, som selv stammet fra lavadelen. Sverre ble en betydelig skikkelse i denne perioden og klarte å konsolidere birkebeinerne som en politisk og militær kraft.

Støtte: Birkebeinerne hadde bred støtte fra bønder og lavadelen, og de appellerte til folket ved å fremstå som forsvarere av den gamle norske kongetradisjonen.

# data[].attributes.headline
Norske staten (kongemakten og forholdet til kirken)

# data[].attributes.subject
Norske staten (kongemakten og forholdet til kirken)

# data[].attributes.body
1130-1350

rivalisering og samarbeid

I middelalderen utviklet det seg en spenning mellom kongemakten og kirken om kontrollen over ressurser og makt.

Kirken hadde en betydelig økonomisk og politisk innflytelse, blant annet gjennom kirkegodset og retten til å kreve inn skatter. Samtidig søkte kongemakten å styrke sin posisjon og redusere kirkens uavhengighet.

# data[].attributes.body
I høymiddelalderen gjennomgikk Norge en rekke endringer, og byutvikling var en av de fremtredende aspektene. Det er viktig å merke seg at byutviklingen i Norge på denne tiden var relativt begrenset sammenlignet med andre europeiske regioner. Likevel var det noen byer som vokste og spilte en viss rolle i perioden.

Trondheim (Nidaros)

Bergen

Oslo (da kalt Oslo eller Borg)

# data[].attributes.body
1360

tyske kjøpmannsforbundet

Bergen brygge

sjømenn og lasting skip

stor yrkesgruppe

# data[].attributes.body
kirken

samtykke i ekteskap

familie