# data[].attributes.headline
1000 לפנה"ס מלכות דוד המלך

# data[].attributes.subject
1000 לפנה"ס מלכות דוד המלך

# data[].attributes.body
מלכות דוד המלך

# data[].attributes.headline
תקופת המקרא - תנ״ך 

# data[].attributes.subject
תקופת המקרא - תנ״ך 

# data[].attributes.body
תקופת המקרא - תנ״ך

הַתַּנַ"ךְ (ראשי תיבות של תורה, נביאים וכתובים), או המקרא, הוא קובץ הספרים שהם כתבי הקודש היסודיים של היהדות. מבין כל הספרות היהודית, ספרי התנ"ך הם העתיקים ביותר, וכתיבת המאוחרים שבהם הסתיימה שנים רבות לפני תחילת ספירת הנוצרים. עם זאת, ספרי התנ"ך לא נכתבו בתקופת זמן אחת.

תקופת המקרא ראשיתה בתקופת האבות בשנת 1800 לפני הספירה (בערך), והיא מסתיימת בהכרזת כורש ובשיבת ציון (בשנת 538 לפני הספירה).

את ספרות המקרא פותח ספר בראשית, המתאר את בריאת העולם והאנושות, ועובר לתיאור ראשית האומה - תקופת האבות - אברהם יצחק ויעקב, עד הירידה למצרים.

ספר שמות מתאר את תקופת שעבוד מצרים, היציאה ממצרים וראשית ההתגבשות של העם.

הספרים שמות, ויקרא, במדבר ודברים מתארים את תקופת הנדודים במדבר סיני.

ספר יהושע מתאר את שלבי ההתנחלות בארץ כנען, וספר שופטים - את תקופת השופטים.

ספרי שמואל מתארים את תקופת ראשית המלוכה - ימי שאול ודוד, ואילו ספרי מלכים מתארים את תקופת המלוכה והריבונות - תקופת בית ראשון, מימי שלמה עד חורבן ממלכת יהודה ב-586 לפני הספירה.

ספרי נביאים אחרונים חופפים את תקופת בית ראשון, מהמאה ה-8 לפני הספירה (דברי הנביאים ישעיהו, ירמיהו, יחזקאל ומרבית נביאי תרי-עשר), ומגיעים לראשית תקופת בית שני (הנביאים חגי, זכריה ומלאכי).

בספרי דברי הימים יש חזרה על כל המסופר בשאר ספרי המקרא, והם מסתיימים בהצהרת כורש (538 לפני הספירה) ושיבת ציון, ופותחים את תקופת הבית השני, שנמשכה עד שנת 70 לספירה.

קבוצה מספר 1 חן יפרח ראיה ורינת

# data[].attributes.headline
ספרות בית שני (המקדש)- מ- 70 לפנה"ס והלאה

# data[].attributes.subject
ספרות בית שני (המקדש)- מ- 70 לפנה"ס והלאה

# data[].attributes.body
ספרות בית המקדש השני היא ספרות של גנוזים, כלומר חלקה ספרות אפוקריפטה וחלקה ספרות פסדואפיגרפיה המיוחסת למספר אנשים. אלו ספרים של מחברים שנשארו מחוץ למקרא ונקראים ספרות חיצונית. חלק מהספרים תורגמו ליוונית ונשתמרו בכנסיות נוצריות קדומות כמו קופטיות, סוריות ועוד. הסנהדרין שהיה הכנסת העתיקה בישראל בראשות ר’ עקיבא, קבע כי הקורא מספרות זו אין לו חלק בעולם הבא.

# data[].attributes.headline
כיתות מדבר יהודה בית שני - מהמאה הראשונה לספירה 

# data[].attributes.subject
כיתות מדבר יהודה בית שני - מהמאה הראשונה לספירה 

# data[].attributes.body
בתקופת בית שני, קבוצה של אנשים סגפנים הידועים בשם האיסיים התגוררה במדבר יהודה, במיוחד בסביבת ים המלח ביישוב בשם קומראן. אנשים אלה היו מותאמים היטב לתנאים הקשים של המדבר ואימצו אורח חיים מחמיר. המעמדות הללו, המכונים "הכת המאוחדת" או "בני אור", הותירו חותם היסטורי משמעותי באמצעות גילוי מגילות הקומראן, המייצגות את החפצים התנכיים העתיקים ביותר של התקופה. מגילות אלו כתובות בעיקר בעברית, כשכשליש הולחנו בארמית ושאר הטקסטים ביוונית, מחולקות לנושאים שונים. אלה כוללים ספרות תנ"כית המשתרעת מהמאה ה-3 לפנה"ס ועד המאה ה-3 לספירה, מגילות פסבדו-מקראיות הכוללות חיבורים פיוטיים ומזמורים כמו תהילים ומגילת המורים. על ידי מתן תובנות על אורח החיים הסגפני הנהוג בתקופת בית שני, מגילות הקומראן שופכות אור על אמונותיהם ומנהגיהם של האיסיים. בנוסף למגילות המקרא, מגילות ים המלח כוללות גם מגוון נושאים נוספים, ביניהם ספר חנוך א', מזמורים ותפילות וספרות אפוקליפטית.

חן אליה, זוהר חג׳ג׳ ממן, אילנית אביטן ופביאנה יחזקאל

# data[].attributes.attachment_link.title
כיתות מדבר יהודה

# data[].attributes.headline
תקופות הזוגות: המאה הראשונה לפני הספירה ועד המאה השניה לספירה

# data[].attributes.subject
תקופות הזוגות: המאה הראשונה לפני הספירה ועד המאה השניה לספירה

# data[].attributes.body
תקופות הזוגות: המאה הראשונה לפני הספירה ועד המאה השניה לספירה

הגדרת התקופה ומאפייניה: על פי המסורת היהודית, תקופת הזוגות נמשכה כמאתיים שנה בימי הבית השני, ובה ההנהגה הרוחנית של עם ישראל הורכבה מזוג חכמים שכיהנו במשותף כראשי הדור: אחד כנשיא, ומשנהו כאב בית הדין של הסנהדרין. במהלך התקופה כיהנו בתפקיד חמישה זוגות של תנאים בחמישה דורות עוקבים. הזוגות מכונים בספרות חז"ל בתואר "אבות העולם".

הזוגות: - יוסי בן יועזר איש צרדה ויוסי בן יוחנן איש ירושלים

יהושע בן פרחיה ונתאי הארבלי

יהודה בן טבאי ושמעון בן שטח

שמעיה ואבטליון

הלל ושמאי

החכם הראשון בכל זוג כיהן כנשיא הסהנדרין והשני כאב"ד הסהנדרין.

דברים מיוחדים בתקופה זו שקשורים לארון הספרים היהודי: הם כתבו ברייתות-כתבים חיצוניים שלא נכנסו למשנה. בהמשך ר' יהודה הנשיא איגד את הברייתות, ערך אותן ויצר מהן את שישה סדרי משנה המוכרים לנו כיום.

# data[].attributes.body
התנ"ך הוא הספר המתורגם בעולם והחשוב בחיי היהודים. ספר המקרא תורגם לשפות רבות. כתבי הקודש תורגמו ליותר מ1000 לשונות. התרגום של המקרא מגיע עד ל100 ג' לפני הספירה ומאז לא פסקו לתרגמם. התרגום נעשה ע"י נוצרים כחלק מכתבי הקודש ללטינית, ארמית, יוונית, אנגלית וכו'... כך גם נוצרה הפשיטתא הארמית. המתרגמים הארמים חיו בסמוך לספרות שהתפתחה עם חז"ל. מקורם בספרות התנאים של ארץ ישראל וחלקם הקטן מבבל. הם חיו במאות 3 ו4 לספירה. רבים מהם היו תלמידים מבית המדרש של החכמים. כתבי הקודש היו יסוד חשוב בחיי היהודים בתרבות ובפולחן והתרגומים השונים הבאו תשתית לכל התרבויות הנוצריות.

יעל, ליאורה ואפרת

# data[].attributes.headline
תקופת התנאים

# data[].attributes.subject
תקופת התנאים

# data[].attributes.body
התנאים היו חכמי ישראל שחיו בארץ ישראל במשך חמישה דורות וחלקם היו כהנים. בשנת ג' תת"ג' לבריאת העולם מלפני חורבן בית המקדש השני, בתקופת הלל ושמאי. השם תנא פירושו מהמילה שינוי כלומר מלשון לשנן. התנאים היו מורי הוראה פירשו את ההלכה ותיקנו תקנות במשנה. התנאים פעלו במרכזים שונים בארץ ישראל, לימדו תורה את העם ועודדו אותם בשעת משברו הדריכו את העם בענייני שמירת מצוות. עיקר הפעילות הייתה מאז חורבן בית שני בשנת ג' תת כ"ח כלומר 68 לספירה. לפי ההיסטוריונים בשנת 70 עד למרד בר כוכבא בשנת 136 לספירה. לפי המסורת בשנת ג' תת צ"ה.

יעל, אפרת,ליאורה.

# data[].attributes.headline
ספרות פייטנים, סוף תקופת התלמוד עד למאה ה-16.

# data[].attributes.subject
ספרות פייטנים, סוף תקופת התלמוד עד למאה ה-16.

# data[].attributes.body
תקופת הספרות הפייטנים החלה בסוף תקופת התלמוד והמשיכה עד למאה ה-16. תקופה זו הייתה מאופיינת בפיתוח סגנונות חדשים ובהתפתחות השירה הפיוטית כנוסח חילופי לתפילות בבתי הכנסת. הפיוט הוא סוג של שירה יהודית קדומה. הפיוט התפתח מסוף תקופת התלמוד ועד ימנו. הפיוט מאופיין בלשון גבוהה, ציורית ופיוטית היוצרת אמצעים ספרותיים אמנותיים מורכבים ועמוקים. בחלקם ישנו אקרוסטיכון בשם המחבר ובחלקם הפיוט אנונימי. עזרא פליישר איפיין את הפיוט כשירת קודש שמטרתה לשרת טקסים דתיים ותפילות בבתי הכנסת על ידי שליחי הציבור או מפי הציבור עצמו. אפריים חזן ציין את מקורה היווני של המילה, וטען שמשמעות המילה התפתחה לציין יצירה שירית. בתקופה הקדומה (עד למאה ה-16.) היצירה השירית הייתה שירת הקודש בבית הכנסת, והחל מהמאה ה-16 נוצרו גם מסגרות נוספות מחוץ לבית הכנסת לשירת הקודש, ומכאן והילך כוללת המילה פיוט בתוכה את כלל שירת הקודש. בפיוט הישראלי ישנם כמה כותבי פיוטים מפורסמים כמה מהם הם:

• רבי שלמה עמאר - פיוטן של רבי שלמה עמאר מכילים תפילות ושירים רבים לכבוד ה’, והם נחשבים לאחד הפיוטים המפורסמים ביותר בתרבות היהודית.

• רבי יהודה הלוי - רבי יהודה הלוי היה פואט ומחבר רב-ספרי השירה המפורסמים “כוזרי”, “הכוזרי בן המלך”, ו"ספר החכמה".

• רבי יהודה בן שמואל הלוי - רבי יהודה בן שמואל הלוי היה פואט ומחבר רב-ספרי השירה המפורסמים “כוזרי”, “הכוזרי בן המלך”, ו"ספר החכמה".

• דוגמאות ליצירות פיוטים בולטים:

• "ידיד נפש" - פיוט זה הוא מזמור שבת אהוב שהלחין רבי אלעזר עזיקרי, מקובל יליד ספרד בן המאה ה-16.
• "לכה דודי" - נכתב על ידי רבי שלמה הלוי אלקבץ, מקובל בן המאה ה-16 מצפת, הפיוט הזה מושר בברכה לשבת.
• ״אשת חיל" - פיוט זה לקוח מתוך ספר משלי ומושר באופן מסורתי בלילות שישי לכבוד השבת. מחברו מיוחס לשלמה המלך.
• "צור משלו" - פיוט זה נוהג לשיר במהלך סדר פסח. מחברו אינו ידוע, אך הוא מתוארך לימי הביניים.

• ספרות הפייטנים היא מסורת עשירה וסיפורת שמילא תפקיד חיוני בשימור המורשת התרבותית ובהנעת הקהל לאורך ההיסטוריה.

רותם יפרח, שירז חווה ואורלי שושן

# data[].attributes.headline
תקופת הראשונים - המאה ה11 עד המאה ה 12

# data[].attributes.subject
תקופת הראשונים - המאה ה11 עד המאה ה 12

# data[].attributes.body
לרמב"ם, נחמניד (רמב"ן), ועוד רבים אחרים. לראשונים, או השלטונות המוקדמים, היה תפקיד מכריע בהתפתחות האינטלקטואלית והדתית של הקהילה היהודית בתקופה זו. עוסקים בלימוד והוראה של דיסציפלינות שונות, התמקדו חכמים אלה בעיקר בפרשנות המקרא, ברפואה ובעניינים משפטיים. תורתם וכתביהם משכו כמות גדולה של תלמידים, במיוחד באירופה ובצפון אפריקה, מה שהקל על הפצת הידע והמלגות. אולם תקופת הראשונים הגיעה לסיומה בפתאומיות עם גירוש היהודים מספרד בשנת 1492. למרות הפרעה משמעותית זו, דבריהם ותורותיהם של חכמים נכבדים אלה החזיקו מעמד בחיבוריהם הכתובים. אישים בולטים כמו רש"י, הרמב"ם, נחמניד (רמב"ן) ועוד רבים אחרים תרמו לשימור חכמתם ותובנותיהם, והבטיחו את השפעתם המתמשכת על הלמדנות היהודית והמסורת האינטלקטואלית. הספרים הכתובים הללו ממשיכים להיות מוערכים ומתייעצים כמקורות מוסמכים של ידע והבנה בתוך הקהילה היהודית. (פביאנה, חן א, זוהר, אילנית)

# data[].attributes.attachment_link.title
רמב'ן - רבינו משה בר נחמני

# data[].attributes.body
חז"ל - חכמינו זכרונם לברכה היו המנהיגים הרוחניים וההלכתיים של עם ישראל לאחר חתימת המקרא, מימי אנשי הכנסת הגדולה ובעיקר מתקופת בית שני (החל מתחילת תקופת הזוגות במאה ה3 לפני הספירה), עד לחתימת התלמוד הבבלי בתחילת המאה ה6 .

יצירתם הספרותית של חז"ל מגוונת ביותר ובה ספרי הלכה ואגדה (בעיקר המשנה והתלמודים) תרגומים .

במהלך תקופת חז"ל נוצרו יצירות רבות שהן חלק מארון הספרים היהודי, נכתבו ספרים רבים במהלך תקופה זו, כולל המשנה, התלמוד (הבבלי והירושלמי), סידור ומחזור, הגדה של פסח, ומדרי הלכה.

נוצרה שפה חדשה במהלך תקופה זו, המכונה "לשון חז"ל" או "עברית משנאית" נקראת גם "לשון חכמים".

חז"ל נחלקים לקבוצות אחדות על פי תקופתם והיצירה העיקרית בתקופה זו:

תקופת הזוגות, תקופת התנאים, תקופת האמוראיים, תקופת הסבוראיים.

קבוצה מספר 1 חן יפרח ראיה ורינת

# data[].attributes.attachment_caption
חיים ישראל מאיר מזרחי, כתב פיוטים בצורה של קומקומים.

# data[].attributes.headline
תקופת הפייטנים, המאה ה- 3 ועד ימינו

# data[].attributes.subject
תקופת הפייטנים, המאה ה- 3 ועד ימינו

# data[].attributes.body
תקופת הפייטנים החלה מתקופת התלמוד במאה ה-3 ועד ימינו. עד המאה ה – 16 הפיוטים עסקו לרוב בקודש ונוסח תפילה. החל מהמאה ה – 16 נוספו זרמים נוספים לפיוטים שעסקו בחברה ובתרבות היהודית. חלק מהפיוטים משלבים מבנה אקרוסטיכון, שבו האותיות הראשוניות של כל שורה או בית מאייתות את שם המחבר, בעוד שאחרים נשארים אנונימיים. עם הזמן, פיוטים מסוימים נמוגו בעוד שאחרים ממשיכים להישמר בספרי תפילה ואפילו בתוך הקאנון המקראי.

שימור הפיוטים בספרי תפילה מדגיש את משמעותם המתמשכת בתוך הטקסים היהודיים. הכללת הפיוטים במקרא עצמו היא עדות למעמדם הרם ולהשתלבותם בטקסטים הקדושים. שירים אלו מדגימים את הקשר הדינמי בין ביטוי דתי לזיכרון קהילתי, שכן הם משמשים אמצעי להנצחת הסיפורים, התורות והערכים של המסורת היהודית.

(פביאנה, זוהר, אילנית, חן א.)

https://www.youtube.com/watch?v=2q-0KcCQ-vU

# data[].attributes.headline
תקופת האמוראים: בין המאות ה3-5 לספירה

# data[].attributes.subject
תקופת האמוראים: בין המאות ה3-5 לספירה

# data[].attributes.body
תקופת האמוראים: בין המאות ה3-5 לספירה

אַמוֹרָאִים (ביחיד אַמוֹרָא) הם חכמי התלמוד שפעלו בין חתימת המשנה לחתימת התלמוד (המאות ה-3–5 לספירה) בשני מרכזים עיקריים, בבל וארץ ישראל. דיוניהם ההלכתיים מתועדים ברובם בתלמוד הבבלי ובתלמוד הירושלמי, ודרשותיהם מתועדות במדרשי אגדה אמוראים ובשני התלמודים. קדמו להם התנאים, שרבים מדבריהם הורחבו על ידי האמוראים, או נוסחו מחדש על ידם, ולבסוף הוכללו במפעלם הגדול: התלמוד. אחריהם הגיעו הסבוראים.

דברים מיוחדים בתקופה זו שקשורים לארון הספרים היהודי: בסוף תקופת האמוראים נכתבה הגמרא.

# data[].attributes.headline
תקופת האחרונים: המאה ה16 ואילך

# data[].attributes.subject
תקופת האחרונים: המאה ה16 ואילך

# data[].attributes.body
תקופת האחרונים: המאה ה16 ואילך

הגדרת התקופה ומאפייניה:

האחרונים הם הרבנים והיוצרים שפעלו מין המאה ה16 ואילך. העיסוק העיקרי שלהם היה בעיקרו בהקשר של השתלשלות ההלכה פרשנות ותולדות בעמ"י בכלל.

התאפיינה בעושר גדול של תורות הגותיות בחלקן מיסטיות, תורת הקבלה, תורת החסידות ותנועת המוסר.

תקופה זו הגיעה בעקבות גירוש ספרד, פרעות קשות ביהודים עקב האשמתם במגיפה השחורה. תקופה זו גרמה לביטול המצב שהיה בתקופת הראשונים שבו היו שני מוקדים מרכזיים של יצירה תורנית- יהדות ספרד ויהדות אשכנז.

בסופה קמה תנועת ההשכלה והציונות.

יצירות התקופה: שולחן ערוך, הדפסת תנ"ך כתר ארם צובא (נוסח חלב), הדפסת תנ"ך לנינגרד.

ספרים: באר היטב, באר היטב, באר הגולה , ביאור הגר"א, טורי זהב.

יוצרים: ר' יוסף קארו

דברים מיוחדים בתקופה זו שקשורים לארון הספרים היהודי: המצאת הדפוס.

# data[].attributes.body
השואה הייתה תקופה טרגית במהלך מלחמת העולם השנייה כאשר מיליוני יהודים וקבוצות אחרות נרדפו ונהרגו באופן שיטתי על ידי הנאצים. ניצולים ועדים רבים של השואה כתבו ספרים רבי עוצמה ומשפיעים, חולקים את חוויותיהם ושופכים אור על תקופה אפלה זו בהיסטוריה. ספרות השואה היא כלל היצירות הספרותיות המתארות את השמדת היהודים בידי הנאצים בתקופת השואה. ספרות זו כוללת קטגוריות אחדות : יומנים אישיים שנכתבו תוך כדי השואה, ספרי זכרון, סיפורת, שירה וספרות העוסקת בהתמודדות השואה ואחריה. כמה דוגמאות בולטות כוללות :

• יומנה של אנה פרנק נכתב בזמן שהיא ומשפחתה הסתתרו מהנאצים באמסטרדם ומספק תיאור מרגש ואישי על החיים במחבוא בתקופת השואה. יומנה נחשב ליצירה אישית הפופולארית ביותר בספרות השואה.

• "יומנה של אווה הימן" הוא אחד מיוני השואה הראשונים שפרסמו. הימן הייתה נערה יהודייה שגרה בעיר נאג'ווארד שברמוניה.

• “זכרונות וסיפורי ילדות” - יצחק זמוטא, ספר זכרונות מרגש על חייו של ילד יהודי בגטו ורשה.

• “ספר החיים” - יצחק זאב פרנק, יומנו של נער יהודי במחנות הריכוז וההשמדה.

• “ספר הגטו” - יצחק כצנלסון, ספר זכרונות על חיי היהודים בגטו ורשה.

אלו רק כמה דוגמאות לספרות הקיימת על השואה. כל ספר מציע פרספקטיבה ייחודית ומספק תובנות חשובות לגבי החוויה האנושית בתקופה זו.

שירז חווה, אורלי שושן ורותם יפרח

# data[].attributes.headline
ה' באייר תש"ח 14 במאי 1948 הקמת מדינת ישראל

# data[].attributes.subject
ה' באייר תש"ח 14 במאי 1948 הקמת מדינת ישראל

# data[].attributes.body
הכרזת עצמאות של מדינת ישראל התקיימה בישיבת מועצת העם באולם מוזיאון תל אביב שבאותה עת שכן בבית דיזינגוף, ביום שישי, ה' באייר התש"ח, 15 במאי 1948 . תאריך פקיעת המנדט הבריטי היה בליל שבת בתאריך 15 במאי(ו' באייר) אך מתוך רצון להימנע מחלול שבת הוקדם ליום שישי ב 14 במאי ה' באייר בשעה 16:00, הסתיים רישמית המנדט הבריטי על ארץ ישראל, ודוד בן גוריון, ראש הסוכנות היהודית הכריז על הקמת מדינת ישראל. הכרזה זו זכתה לחגיגות בקרב האוכלוסייה היהודית. בשעה 16:00 הלם בן גוריון בפטיש על השולחן , הנוכחים נעמדו והחלו בשירה ספונטנית של "התקווה". לאחר מכן קרא בן גוריון את הכרזת העצמאות מתוך שני דפים מודפסים. ההכרזה שודרה ברדיו בכל רחבי הארץ בעוד שמדינות ערב השכנות הביאו את התנגדותם להקמת מדינה יהודית.

הקמתה של מדינת ישראל סימנה אבן דרך משמעותית עבור העם היהודי ברחבי העולם. שכן היא סיפקה מולדת ליהודים אשר התמודדו עם רדיפות ואפליה לאורך ההיסטוריה. עם זאת היא הובילה לסכסוך ישראלי פלסטיני מורכב ומתמשך.

יעל, אפרת וליאורה.

# data[].attributes.headline
ספרות ישראלית עכשווית 1948-2023

# data[].attributes.subject
ספרות ישראלית עכשווית 1948-2023

# data[].attributes.body
ספרות ישראלית היא ספרות שנוצרה במדינת ישראל, נכתבה בעיקר בעיברית אך גם בידייש, בלדיני, בערבית, רוסית, רומנית, אנגלית ועוד. הספרות הישראלית נחשבת למודרנית ומגוונת וכוללת יצירות בכל הז׳אנרים כגון : שירה, סיפורת, דרמה, פרוזה וכן יצירות ילדים. הספרות הישראלית עוסקת ומהדהדת את כל ארון הספרים היהודי. יוצרים מבני העליות החדשות, גלי העליה בתקופת קום המדינה הביאה איתה יוצרים שתרמו רבות לספרות העברית, חלקם הביאו את זכרונות השואה. סופרי הגל החדש, הם קבוצת סופרים שפעלו בשנות ה-60 של המאה העשרים ונחשבו לחלק מקום המדינה. הם נקראו כך על שם הגל החדש שהתפתח בתקופה זו. סופרי הגל החדש כללו את עמוס עוז, א.ב יהושוע, עמליה כהנה, קרמון ועוד. סופרי הגל המפוקח, משמרת הגל המפוקח הייתה קבוצת סופרים שפעלו בשנת השבעים והשמונים נחשבים לחלק מדור המדינה. בין סופר גל זה כללו את יעקוב שבתאי, יצחק בן נר, חיים באר ועוד. סופרי הגל האחר, הוא כינוי שנתן פרופסור אברהם בלבן.

סופרי המחצית השנייה של שנות השמונים ושנות התשעים של המאה העשרים. הספרות הישראלית בשפה הרומנית, גלי העלייה מרומניה לישראל הגיעו סופרים ומשוררים רומנים חלקם עשו הסבה לעיסוק חדש אך המיעוט בינהם המשיך לכתוב ולפרסם יצירות ספרותיות בשפה הרומנית.

שירז חווה, רותם יפרח ואורלי שושן

# data[].attributes.headline
ה' באייר תש"ח 14במאי 1948 הקמת מדינת ישראל

# data[].attributes.subject
ה' באייר תש"ח 14במאי 1948 הקמת מדינת ישראל