# data[].attributes.headline
Peipsiveere looduskaitsealal võib kohata ligikaudu 40 imetajaliiki. Kaitseala loodusmaastikus on kõige sagedasem põder, käivad ja tegutsevad ka metssiga, metskits, rebane, kährik, metsnugis, hunt, ilves. Karu esineb pidevalt kaitseala Järvselja poolses osas. Veekeskkonnaga on seotud vesimutt, mügri, kobras, saarmas ja mink.

# data[].attributes.subject
Peipsiveere looduskaitsealal võib kohata ligikaudu 40 imetajaliiki. Kaitseala loodusmaastikus on kõige sagedasem põder, käivad ja tegutsevad ka metssiga, metskits, rebane, kährik, metsnugis, hunt, ilves. Karu esineb pidevalt kaitseala Järvselja poolses osas. Veekeskkonnaga on seotud vesimutt, mügri, kobras, saarmas ja mink.

# data[].attributes.headline
Peipsiveere kaitsealal on leitud 9 kahepaikset (Eestis esineb 11 liiki). Neist haruldasemad on mudakonn ja rohe-kärnkonn. Rohe-kärnkonna kohati alal viimati 2006. aastal. 

# data[].attributes.subject
Peipsiveere kaitsealal on leitud 9 kahepaikset (Eestis esineb 11 liiki). Neist haruldasemad on mudakonn ja rohe-kärnkonn. Rohe-kärnkonna kohati alal viimati 2006. aastal. 

# data[].attributes.headline
Roomajaid leidub siin kolme liiki: rästik, nastik ja arusisalik.

# data[].attributes.subject
Roomajaid leidub siin kolme liiki: rästik, nastik ja arusisalik.

# data[].attributes.headline
Kaitsealustest putukatest elavad soodes laiujur, tõmmuujur, männisinelane, suur-rabakiil ja rohe-tondihobu.

# data[].attributes.subject
Kaitsealustest putukatest elavad soodes laiujur, tõmmuujur, männisinelane, suur-rabakiil ja rohe-tondihobu.

# data[].attributes.headline
Kaitsealalt on teada 425 liiki soontaimi. 

# data[].attributes.subject
Kaitsealalt on teada 425 liiki soontaimi. 

# data[].attributes.headline
27 taimeliiki on võetud kaitse alla - sinine emajuur,kummeli-võtmehein, juurduv kõrkjas, kiirjas ruse, mõru vesipipar, väike konnarohi, sookäpp, soovalk, soohiilakas, siberi võhumõõk jt.

# data[].attributes.subject
27 taimeliiki on võetud kaitse alla - sinine emajuur,kummeli-võtmehein, juurduv kõrkjas, kiirjas ruse, mõru vesipipar, väike konnarohi, sookäpp, soovalk, soohiilakas, siberi võhumõõk jt.

# data[].attributes.body
Väike konnarohi

# data[].attributes.headline
Peipsiveere looduskaitseala paikneb Peipsi järve ja järve  ümbritseva rannikuvööndi edelaosas Peipsiveere madalikul, Peipsi järvel ja Piirissaarel Tratumaal Kastre, Tartu, Peipsiääre ja Luunja vallas ning Põlvamaal Räpina vallas.

# data[].attributes.subject
Peipsiveere looduskaitseala paikneb Peipsi järve ja järve  ümbritseva rannikuvööndi edelaosas Peipsiveere madalikul, Peipsi järvel ja Piirissaarel Tratumaal Kastre, Tartu, Peipsiääre ja Luunja vallas ning Põlvamaal Räpina vallas.

# data[].attributes.headline
Peipsiveere looduskaitseala tuntakse ka kui Emajõe-Suursoo looduskaitsealana,mis oli selle looduskaitseala endine nimi. See looduskaitseala hölmabTartumaal mitmeid valdu (Luunjavald,Meeksi vald, Mäksa vald, Vara vald, Vonnu vald ja Piirisaare vald). Ning selle alla kuulub 34 430 hektarine maa-ala.

# data[].attributes.subject
Peipsiveere looduskaitseala tuntakse ka kui Emajõe-Suursoo looduskaitsealana,mis oli selle looduskaitseala endine nimi. See looduskaitseala hölmabTartumaal mitmeid valdu (Luunjavald,Meeksi vald, Mäksa vald, Vara vald, Vonnu vald ja Piirisaare vald). Ning selle alla kuulub 34 430 hektarine maa-ala.

# data[].attributes.headline
Riikliku looduskaitse all on see ala alates1981. aastast ning alates 1997. aastast on ka rahvusvahelisetahtsusega alana märgitud. 2004. aastastsaadik kuulub Peipsiveere ka Natura200 linnu- ja loodusalade hulka, kuid tegelikult on kaitseala loodud2014. aastal Piirisaaremaastikukaitsealast, Emajõe-Suursoo looduskaitse alast ja Emajõesuudmeala hoiualast.

# data[].attributes.subject
Riikliku looduskaitse all on see ala alates1981. aastast ning alates 1997. aastast on ka rahvusvahelisetahtsusega alana märgitud. 2004. aastastsaadik kuulub Peipsiveere ka Natura200 linnu- ja loodusalade hulka, kuid tegelikult on kaitseala loodud2014. aastal Piirisaaremaastikukaitsealast, Emajõe-Suursoo looduskaitse alast ja Emajõesuudmeala hoiualast.

# data[].attributes.headline
Looduskaitseala kaitse-eesmärkideks on Emajõe deltasoostiku ja Peipsi järve rannasoostike looduse, ökosüsteemide ja maastike kaitse, uurimine, tutvustamine ja taastamine ning Piirissaare ja Emajõe suudmeala märgala ökosüsteemide ning Piirissaare rannamaastike säilitamine, kaitse, uurimine ja tutvus­tamine. Tegu on nii Eesti kui ka Euroopa kontekstis väga väär­tusliku tervikliku looduskompleksiga, kus on esindatud mitmed üle-euroopalise tähtsusega elupaigatüübid ning kaitstavad liigid.

# data[].attributes.subject
Looduskaitseala kaitse-eesmärkideks on Emajõe deltasoostiku ja Peipsi järve rannasoostike looduse, ökosüsteemide ja maastike kaitse, uurimine, tutvustamine ja taastamine ning Piirissaare ja Emajõe suudmeala märgala ökosüsteemide ning Piirissaare rannamaastike säilitamine, kaitse, uurimine ja tutvus­tamine. Tegu on nii Eesti kui ka Euroopa kontekstis väga väär­tusliku tervikliku looduskompleksiga, kus on esindatud mitmed üle-euroopalise tähtsusega elupaigatüübid ning kaitstavad liigid.

# data[].attributes.headline
Peipsiveere looduskaitseala asub Eesti idaosas, kus valitseb parasvöötmes mandriline kliima.

# data[].attributes.subject
Peipsiveere looduskaitseala asub Eesti idaosas, kus valitseb parasvöötmes mandriline kliima.

# data[].attributes.headline
See tähendab, et suved on üldiselt soojad ja niisked, talved aga külmad ja lumised. Kevad ja sügis võivad olla heitlikud, tihti esineb sademeid. 

# data[].attributes.subject
See tähendab, et suved on üldiselt soojad ja niisked, talved aga külmad ja lumised. Kevad ja sügis võivad olla heitlikud, tihti esineb sademeid. 

# data[].attributes.headline
Peipsi järvele, võib järve mõju tunda ka kliimas, tuues kaasa niiskemaid ja jahedamaid tuuli.

# data[].attributes.subject
Peipsi järvele, võib järve mõju tunda ka kliimas, tuues kaasa niiskemaid ja jahedamaid tuuli.

# data[].attributes.headline
Peipsiveere piirkonnas võivad ilmastikuolud kiiresti muutuda, nii et alati on vaja valmis olla erinevateks oludeks.

# data[].attributes.subject
Peipsiveere piirkonnas võivad ilmastikuolud kiiresti muutuda, nii et alati on vaja valmis olla erinevateks oludeks.