# data[].attributes.headline
Третя неділя травня. Ц

# data[].attributes.body
Третя неділя травня. Це день скорботи та пам'яті мільйонів людей, які безневинно загинули внаслідок жорстоких політичних репресій радянського тоталітарного режиму.

Історія цього дня сягає 1991 року, коли Верховна Рада Української РСР прийняла постанову "Про увічнення пам'яті жертв політичних репресій".

Ця дата символізує трагічні події 1938 року, коли в Києві та інших містах України відбулася хвиля масових розстрілів, внаслідок яких загинули тисячі людей.

# data[].attributes.headline
Биківнянські могили (К

# data[].attributes.body
Биківнянські могили (Київ), де поховано від 20 до 100 тисяч жертв.

# data[].attributes.headline
Перегляд документальни

# data[].attributes.body
Перегляд документальних фільмів про політичні репресії.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Донецький Палац Молоді ЮНІСТЬ

# data[].attributes.attachment_link.title
День пам`яті жертв політичних репресій

# data[].attributes.headline
Запалити свічк

# data[].attributes.body
Запалити свічку пам'яті вдома або біля пам'ятника жертвам політичних репресій.

# data[].attributes.headline
Їхня трагедія - це уро

# data[].attributes.body
Їхня трагедія - це урок для нас усіх.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Ukrainian Institute of National Remembrance

# data[].attributes.attachment_link.title
День пам'яті політичних репресій

# data[].attributes.headline
Віртуальний музей. 

# data[].attributes.subject
Віртуальний музей. 

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Дисидентський рух в Україні

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
348606.11.2006

МЕМОРІАЛЬНИЙ МУЗЕЙ ІСТОРІЇ ПОЛІТИЧНИХ РЕПРЕСІЙ І ТОТАЛІТАРИЗМУ В СРСР „ПЕРМЬ-36 ", створений на базі колишньої колонії для особливо небезпечних державних злочинців ВС-389/36 як частина музейно-архівного комплексу "Меморіал жертв політичних репресій". Музейно-архівний комплекс був заснований у 1994 р. Пермським обласним відділенням товариства і адміністрацією Пермської обл. Музей знаходиться в селі Кучино Копальнинської сільради Чусовського р-ну.

Колишній концтабір, у якому діє музей, був створений ще в 1946 р. і є практично єдиним у країні "живим" табором, створеним у часи , що зберігає його дух. З 13.06.1972 р., коли сюди прибула етапом перша партія в'язнів мордовських таборів , цей табір став основним політичним табором СРСР, вироки в якому відбували 995 в'язнів сумління, серед них практично всі репресовані лідери дисидентства, правозахисного і національних рухів, Гельсінкських груп . Концтабір №36 є не тільки унікальним пам'ятником репресивної історії СРСР, але і найважливішим пам'ятником політичної історії більшовизму останніх десятиліть його існування - уся система пермських політтаборів , а серед них насамперед "Перм-36", була створена на початку сімдесятих років з метою розгромити міцніючий опір та інакомислення, зупинити прийдешній крах комуністичної ідеології і тоталітарної держави. В останні роки в складі цього табору діяла єдина в країні дільниця особливого режиму для політичних в'язнів. Від інших політтаборів він відрізнявся тим, що ув'язнені в ньому цілодобово утримувалися в камерах, що замикаються на замки, але, на відміну від в'язниць, їх примушували до роботи. На прогулянку їх виводили у дворики типу тюремних - глухі, оббиті залізом зруби, затягнуті зверху „колючкою". Табір оточений багаторядною системою огорож і заборонних зон.

На дільниці особливого режиму за майже 8 р. її функціонування, від 1.03.1980, коли сюди були перевезені 32 в'язні особливого режиму з мордовського табору Сосновка, до 8.12.1987, коли останніх 18 в'язнів вивезли в пос. Центральний, пройшло 57 осіб, 37 із них - українці. А саме: 17 членів Української Гельсінкської групи - Олесь БЕРДНИК, Микола ГОРБАЛЬ, Михайло ГОРИНЬ, Віталій КАЛИНИЧЕНКО, Іван КАНДИБА, Юрій ЛИТВИН (помер у лікарні м. Чусового 4.09.1984), Левко ЛУК'ЯНЕНКО, Валерій МАРЧЕНКО (помер у тюремній лікарні м. Ленінґрад 7.10.1984), Василь ОВСІЄНКО, Богдан РЕБРИК, Петро РУБАН, Іван СОКУЛЬСЬКИЙ, Василь СТУС (загинув у 3-му карцері цього бараку вночі з 3 на 4 вересня 1985), Олекса ТИХИЙ (помер у тюремній лікарні в м. Перм 5.05.1984), Данило ШУМУК, закордонні члени естонець Март НІКЛУС та литовець Вікторас ПЯТКУС, а також українські політв'язні Михайло Алексеєв, Іван ГЕЛЬ, Микола Євґрафов, Василь КУРИЛО, Олексій МУРЖЕНКО, Григорій ПРИХОДЬКО, Семен СКАЛИЧ (Покутник), російський письменник Леонід Бородін, дисидент Юрій Федоров, члени Національної об'єднаної партії Вірменії Азат Аршакян та Ашот Навасардян, литовець Баліс Ґаяускас, латвієць Ґунар Астра та ін.

На дільниці суворого режиму утримувалися Семен ҐЛУЗМАН, Мирослав МАРИНОВИЧ, Зорян ПОПАДЮК, Микола РУДЕНКО, Євген СВЕРСТЮК, Олесь ШЕВЧЕНКО та сотні інших.

Після ліквідації в 1987 р. колонії всі її будівлі та споруди були передані обласному відділові соціального забезпечення під розміщення в ньому психоневрологічного інтернату. Барак дільниці особливого режиму , що стояв окремо, при цьому виявився покинутим і став швидко руйнуватися. Створення Меморіального музею почалося саме на цій дільниці в силу його унікальності й особливо небезпечного стану - без реставрації йому загрожувала неминуча швидка загибель. Протягом 1994 і 1995 р. силами Пермського відділення товариства при фінансовій підтримці адміністрації області і Міністерства культури РФ, спонсорській допомозі низки підприємств і з використанням власних засобів був відновлений барак дільниці особливого режиму . Улітку 1995 р. тут проведений міжнародний трудовий табір International Volonters Servise. Волонтери - студенти з Росії, США, Англії, Шотландії, Франції, Німеччині й Австралії взяли участь у ремонтно-відбудовчих роботах.

15.12.1995 постановою губернатора Пермської обл. музеєві передані будівлі і споруди всієї колишньої колонії №36 у межах її зовнішніх огорож. Протягом 1996-1999 років усі вони відреставровані, відновлені і музеєфіковані.

22.03.2003 барак особливого режиму згорів під час ремонту. Експонати тоді зберігалися в інших приміщеннях. Барак відбудовано, експозиції відновлюються.

Головна мета музею полягає в збереженні унікального комплексу будівель колишнього політтабору. Тому в закінченому вигляді музей буде містити в собі всі збережені житлові, господарські, виробничі і службові споруди, а також відновлену табірну командировку сталінських часів.

У музеї концентруються матеріали з історії репресій та опору комуністичному режимові, створюються комп'ютерні бази даних - списки ув'язнених пермських таборів ГУЛАГу 30 -50-х рр., репресованих у Пермській області протягом усіх років радянської влади і комуністичного режиму, ув'язнених пермських політтаборів 1972 - 1991 р. На базі музею проводяться щорічні міжнародні наукові конференції, відбуваються численні екскурсії.

Харківська правозахисна група, за матеріалами Музею.

# data[].attributes.attachment_link.title
МЕМОРІАЛЬНИЙ МУЗЕЙ ІСТОРІЇ ПОЛІТИЧНИХ РЕПРЕСІЙ І ТОТАЛІТАРИЗМУ В СРСР „ПЕРМЬ-36"

# data[].attributes.attachment_link.description
МЕМОРІАЛЬНИЙ МУЗЕЙ ІСТОРІЇ ПОЛІТИЧНИХ РЕПРЕСІЙ І ТОТАЛІТАРИЗМУ В СРСР „ПЕРМЬ-36"

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Музей-меморіал жертв окупаційних режимів "Тюрма на Лонцького" розташований у Львові в приміщенні тюрми, де розміщувалися каральні органи трьох окупаційних влад: польської, радянської та німецької. Це перший в Україні музей-в'язниця.

Анонси

більше анонсів

Шановні відвідувачі! Зверніть увагу на тимчасову зміну графіку роботи: у суботу 13.05.2023 Національний музей-меморіал "Тюрма на Лонцького" працює від 10.00 до 19.00. Неділя 14.05. 2023 - вихідний день. ... читати далі

... читати далі

Виставки

Обличчя Незалежності

У День Незалежності України варто згадати людей, які жертовно боролися за неї. Серед них відомий громадський діяч, дисидент, один із лідерів українських шістдесятників Михайло Горинь. Михайло Горинь (17.06.1930 - 13.01.2013) - український дисидент, один із лідерів українського правозахисного руху в СРСР, політв'язень радянських тюрем й таборів (1965 - 1971, 1981 - 1987). Народився в с. Кнісело тепер Жидачівського району Львівської області. Родина рятуючись від депортації у Сибір переселилася до м. Ходорова. У 1955 році закінчив Львівський університет (відділення логіки і психології). Не раз Михайла Гориня, як сина учасника українського підпілля та за власні зв'язки з ОУН, від виключення рятував ректор Євген Лазаренко. З середини 1950-х і до першого арешту працював на педагогічній та науковій роботі, готував дисертацію з психології. У травні 1962 року познайомився з молодими киянами, представниками нової генерації творчої інтелігенції - Іваном Світличним, Іваном Дзюбою, Іваном... читати далі

Віртуальна екскурсія

Кінолекторій

Екскурсії

Меморіал можна відвідати щодня.
Вхід та екскурсія безкоштовні.
Для груп більше 10 осіб екскурсії проводяться за попереднім записом.
Для замовлення екскурсій звертайтесь за
тел.: +38 067 7474268

Народний меморіал

До 70-ої річниці масових розстрілів у "Тюрмі на Лонцького" музей у колишній катівні облаштував спеціальне приміщення, де кожен охочий зможе залишити згадку про родичів, що стали жертвами тоталітарних режимів. читати далі

Підтримайте Музей

Благодійний Фонд "Спорудження та розвитку Меморіалу "Тюрма на Лонцького" створено у липні 2009 з метою підтримки розвитку та діяльності Меморіалу, а також сприянню дослідженню та всебічному вивченню перебігу політичних репресій проти населення України у ХХ ст. читати далі

# data[].attributes.attachment_link.title
Тюрма на Лонцького

# data[].attributes.attachment_link.description
Музей-меморіал жертв окупаційних режимів "Тюрма на Лонцького" розташований у Львові в приміщенні тюрми, де розміщувалися каральні органи трьох окупаційних влад: польської, радянської та німецької. Це перший в Україні музей-в'язниця. більше анонсів Шановні відвідувачі! Зверніть увагу на тимчасову зміну графіку роботи: у суботу 13.05.2023 Національний музей-меморіал "Тюрма на Лонцького" працює від 10.00 до 19.00.

# data[].attributes.attachment_link.title
Museum of Occupations and Freedom Fights - Genocid.lt

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Офіс Президента України

# data[].attributes.attachment_link.title
У межах ініціативи Олени Зеленської україномовний аудіогід з’явився в Музеї АЛЖИР у Казахстані

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Комплекс музею відкритий у жовтні 2009 р. на колишньому подвір'ї римо-католицького священика. На території розташовані кілька об'єктів: будинок з музейними експозиціями, меморіальна стела, капличка, автентичні хрест з могилою, показова криївка вояків УПА.

Основна музейна споруда - це перебудова кінця ХХ ст. Раніше тут була стайня, де 25 липня 1945 р. було закатовано 26 невинних людей. Серед них були інтелігенти та студенти з околиці Щирця. У сучасному будинку є два приміщення: в першому представлені стенди, що присвячені закатованим і визвольному руху нашого народу, другий зал носить назву "Українська хата".

В одній частині першої кімнати розміщені світлини закатованих осіб з підписами імен та соціальних статусів, а також знімки тогочасного місця катувань. Серед фотографій вирізняється знімок пана Петра, якому вдалося втекти звідти. Також в експозиції збережено образ Богородиці Гошівської, який впав у хаті бабусі, коли внука-студента "зняли" з потяга і відправили до катівні. На підлозі розташований міні-стенд, де "кинуті" ті чиновники радянської влади, які були причетні до згаданих вбивств.

Інша частина залу знайомить з матеріалами про репресованих у часи сталінізму духовенства, інтелігенції та українських націоналістів. Окремі розділи присвячені діяльності Українських січових стрільців та бійців Української повстанської армії. Експонуються одяг (вишиванка, форма) та предмети (друкарська машинка, гармати), які використовували вояки. Є книжки про згадані періоди історії України. Окремий стенд розказує про 19-літнього воїна Василя, подивитися на страту якого скликано усю школу.

Нова експозиція музею присвячена Небесній сотні, де розміщені різні речі "майданівців" району: светр, плащ, каска, противогаз, є прапор з Майдану тощо.

Експозиція "Життя за колючим дротом" при вході оповідає про важкі історії життя місцевих мешканців у Сибірі. Цікавим експонатом є карта, де чорними хрестиками позначені місця перебування репресованих. У кутку можна побачити засклений стенд з одягом-реліквіями цих людей.

В "Українській хаті" розміщені предмети побутового вжитку, що здебільшого зібрані місцевими мешканцями. Тут є основні речі української хати, а саме: ліжко, колиска, скриня, бамбетель. У світлиці зберігаються образи, вишивані рушники та сорочки, "кримські" хустки, "солом'яники" (взяття), чугунні праски, ткацький станок, жорна, швейна машинка, пральна дошка, посуд та інші речі, що колись використовувалися у господарстві.

10:00-19:00; ПН, ВТ - вихідні.

Вхід безкоштовний, є скринька для пожертв.

Львівська область
Пустомитівський район
смт Щирець
вул. С. Бандери, 5

Тел.: +38 (098) 892-96-81

Громадським транспортом
Зі Львова до Щирця автобусом, електричкою. Музей розташований в центральній частині селища, поряд з костелом святого Станіслава.
Детальніша інформація про громадський транспорт.

Автомобілем
Трасою Львів-Пустомити-Щирець (Т1416). Музей розташований в центральній частині селища.

Повідомити, якщо інформація не відповідає дійсності

# data[].attributes.attachment_link.title
Музей пам'яті жертв сталінських репресій - Щирець

# data[].attributes.attachment_link.description
Відпочинок у Карпатах - де варто побувати, що побачити, чим зайнятись, як доїхати. Готелі, приватний сектор, розваги, лижі, походи, термальні води. Гори, водоспади, печери, замки, дерев'яні церкви, музеї. Ціни на проживання. Українські Карпати влітку і взимку.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Український світ

# data[].attributes.attachment_link.title
День пам’яті жертв політичних репресій

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Бібліотека Немишлянського району

# data[].attributes.attachment_link.title
Книжкова виставка до Дня пам'яті жертв політичних репресій.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Суспільне Новини

# data[].attributes.attachment_link.title
День пам'яті жертв політичних репресій відзначають в Україні

# data[].attributes.attachment_link.title
День пам'яті жертв політичних репресій.

# data[].attributes.attachment_link.title
"Забуттю не підлягає": Лесь Курбас (до Дня пам'яті жертв політичних репресій) 🇺🇦

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Фонд Вікімедіа

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Учасники проектів Вікімедіа

# data[].attributes.attachment_link.title
Рутченкове поле — Вікіпедія

# data[].attributes.attachment_link.description
Рутченкове поле — місце масових поховань жертв радянського терору 1930—1940-х років у Кіровському районі Донецька. Географічні координати: широта:47,949794° ; довгота: 37.709396°

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Меморіальний комплекс "Дем'янів лаз"

Дем'я́нів Лаз - урочище біля Івано-Франківська, місце масових розстрілів в'язнів з тюрми НКВС. Розстріли проводили в кінці червня перед відступом радянських військ у 1941 році. Під час розкопок тут знайшли людські кістки і змогли ідентифікувати 524 особи. Для 22 із них вдалось встановити особу, робота в архівах СБУ дала змогу визначити імена іще 400.

У 1970 році після передачі на Радіо Свобода про події 1941 року місцевий ландшафт змінили важкою технікою (екскаватори, бульдозери), щоб завадити майбутнім спробам пошуків. Попри це, в 1989 році було проведено успішні розкопки, які організувало місцеве відділення "Меморіалу". У 1998 році недалеко від поховань відкрили меморіальний комплекс "Дем'янів лаз".

24 серпня 2023 року на території комплексу поховано українського військового та аналітика Остапа Бринського .

# data[].attributes.attachment_link.title
Дем'янів лаз - Вікіпедія

# data[].attributes.attachment_link.description
Дем'я́нів Лаз - урочище біля Івано-Франківська, місце масових розстрілів в'язнів з тюрми НКВС. Розстріли проводили в кінці червня перед відступом радянських військ у 1941 році. Під час розкопок тут знайшли людські кістки і змогли ідентифікувати 524 особи. Для 22 із них вдалось встановити особу, робота в архівах СБУ дала змогу визначити імена іще 400.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Триби - урочище, назва місцевості на Полтавщині в Україні, між селами Копили і Макухівка під Полтавою. Місця поховання жертв масових репресій, які відбувалися в епоху сталінізму.

Полтавська область - один із найбільш постраждалих від сталінського тоталітарного режиму регіонів. У 1937 році на Полтавщині було ліквідовано майже всю верхівку партійного та профспілкового апаратів. Загалом протягом 1937- 1938 років на Полтавщині було репресовано понад 10 тисяч громадян. За іншими даними, починаючи з 1929 року на Полтавщині було репресовано більше 400 тисяч жителів. Жертвами НКВС були заможні полтавці, військовослужбовці, священики й представники інтелігенції, яких безпідставно звинуватили у шпигунстві, зв'язках із закордонною розвідкою тощо. Через давнину цих злочинів ніхто так і не поніс відповідальності.

В 1937-1938 роках на тюремні камери були перетворені підвали колишнього полтавського Селянського банку, де тоді розташувалося обласне управління НКВС у Полтавській області (нині - будинок Управління СБУ в Полтавській області). У тих підвалах виконували і вироки про розстріл. Спочатку тіла загиблих таємно ховали у безіменних могилах на старому міському кладовищі, але коли рахунок розстріляним пішов уже на тисячі, поховання почали масово здійснювати за містом - в розробленому піщаному кар'єрі в урочищі поблизу хутора Триби, розташованому близько 1 км на південь від села Макухівка Полтавського району (). Трупи розстріляних закопувалися партіями по декілька десятків у вириті траншеї без позначення поховання. Точна кількість похованих під Макухівкою невідома. У 1970-х - 1980-х роках поховання піддалися масовому розграбуванню мародерами.

14 квітня 1990 року згідно з розпорядженням виконкому обласної Ради народних депутатів, з дозволу санітарно-епідеміологічної станції, та враховуючи громадську думку, було проведене перепоховання останків жертв репресій з виробленого піщаного кар'єру в урочищі Триби (автотраса Київ- Полтава- Харків, 1,15 км в напрямку Харкова від села Копили). За оціночними даними в Трибах перепоховано близько 200 закатованих.

У 1995 році на місці перепоховання репресованих встановлено пам'ятний знак (автор ескізного проекту В. Шевченко): на невисокому піщаному пагорбі у лісі поряд з дорогою - декілька різного розміру хрестів, оздоблених сірими і чорними гранітними плитами, в центральний вмонтована стилізована червона зірка. Пам'ятний знак жертвам репресій в урочищі Триби - єдиний на Полтавщині. З 2000 року в урочищі Триби проводяться обласні жалобні мітинги та покладання квітів до пам'ятного в день День пам'яті жертв голодомору та політичних репресій, а з 2007 року - в День пам'яті жертв політичних репресій (третя неділя травня).

У 1920-х роках в урочищі розтащовувалася Полтавська дитяча колонія імені В. Г. Короленка.

За редакцією Маца К. О. Полтавська область. Природа, населення, господарство. Географічний та історико-економічний нарис. - Видання 2-е, доповнене і перероблене. - Полтава : "Полтавський літератор", 1998. - С. 297. - ISBN 966-95241-8-0.

# data[].attributes.attachment_link.title
Триби (урочище) - Вікіпедія

# data[].attributes.attachment_link.description
Триби - урочище, назва місцевості на Полтавщині в Україні, між селами Копили і Макухівка під Полтавою. Місця поховання жертв масових репресій, які відбувалися в епоху сталінізму. Полтавська область - один із найбільш постраждалих від сталінського тоталітарного режиму регіонів. У 1937 році на Полтавщині було ліквідовано майже всю верхівку партійного та профспілкового апаратів.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Державний архів Тернопільської області

# data[].attributes.attachment_link.title
До Дня пам’яті жертв політичних репресій

# data[].attributes.attachment_caption
Жертви політичних репресій.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Телеканал Новий Чернігів

# data[].attributes.attachment_link.title
Жертви політичних репресій | Телеканал Новий Чернігів

# data[].attributes.attachment_caption
Письменники   жертви політичних репресій. 

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Валерий Лавинюков

# data[].attributes.attachment_link.title
Письменники   жертви політичних репресій. Калуська центральна бібліотека імені Тараса Шевченка

# data[].attributes.body
Ми пам'ятаємо.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Телеканал 1+1

# data[].attributes.attachment_link.title
21 травня — День пам'яті жертв політичних репресій | Злочини кремля

# data[].attributes.body
День пам'яті політичних репресій.