# data[].attributes.body
https://bg.m.wikipedia.org/wiki/%D0%A6%D0%B0%D1%80_%D0%9E%D1%81%D0%B2%D0%BE%D0%B1%D0%BE%D0%B4%D0%B8%D1%82%D0%B5%D0%BB_(%D0%BF%D0%B0%D0%BC%D0%B5%D1%82%D0%BD%D0%B8%D0%BA)

https://www.economic.bg/bg/a/view/10-emblematichni-pametnika-za-bulgarskata-istoriya-27293

https://www.shipkamuseum.org/about/our-mission/

https://visithaskovo.com/destinations/%D0%BC%D0%BE%D0%BD%D1%83%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D1%82-%D1%81%D0%B2%D0%B5%D1%82%D0%B0-%D0%B1%D0%BE%D0%B3%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%B4%D0%B8%D1%86%D0%B0-bg/

https://www.pleven.bg/bg/zabelezhitelnosti-pametnitsi-i-muzei/panorama-plevenska-epopeya-1877-g/

https://bg.m.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%B0%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D0%B0%D1%82%D0%B0_%D1%81%D1%82%D1%80%D0%B0%D0%B6%D0%B0

https://project.iwalk.bg/bg/2018/05/10/%D0%B1%D1%8A%D0%BB%D0%B3%D0%B0%D1%80%D1%81%D0%BA%D0%B8-%D0%BA%D0%B0%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D0%B0%D1%82%D0%B0-%D1%81%D1%82%D1%80%D0%B0%D0%B6%D0%B0-%D0%BA%D0%BE%D1%82%D0%B5%D0%BB/

https://bg.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D1%8A%D0%B7%D0%B4%D0%B0%D1%82%D0%B5%D0%BB%D0%B8_%D0%BD%D0%B0_%D0%B1%D1%8A%D0%BB%D0%B3%D0%B0%D1%80%D1%81%D0%BA%D0%B0%D1%82%D0%B0_%D0%B4%D1%8A%D1%80%D0%B6%D0%B0%D0%B2%D0%B0

https://bg.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%B0%D0%BC%D0%B5%D1%82%D0%BD%D0%B8%D0%BA_%D0%BD%D0%B0_%D0%A1%D0%B2%D0%BE%D0%B1%D0%BE%D0%B4%D0%B0%D1%82%D0%B0_(%D0%A0%D1%83%D1%81%D0%B5)

https://bg.wikipedia.org/wiki/%D0%9C%D0%B0%D0%B4%D0%B0%D1%80%D1%81%D0%BA%D0%B8_%D0%BA%D0%BE%D0%BD%D0%BD%D0%B8%D0%BA

https://bg.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%B0%D0%BD%D1%82%D0%B5%D0%BE%D0%BD_(%D0%91%D1%83%D1%80%D0%B3%D0%B0%D1%81)

https://www.10te.bg/zabavlenie/10-te-nai-obichani-balgarski-pesni-na-vsichki-vreme

https://www.10te.bg/zhivotat/10-traditzionni-balgarski-yastiya/

https://bg.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%BE%D0%B4_%D0%B8%D0%B3%D0%BE%D1%82%D0%BE

https://bg.wikipedia.org/wiki/%D0%98%D1%81%D1%82%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%8F_%D1%81%D0%BB%D0%B0%D0%B2%D1%8F%D0%BD%D0%BE%D0%B1%D1%8A%D0%BB%D0%B3%D0%B0%D1%80%D1%81%D0%BA%D0%B0

https://bg.wikipedia.org/wiki/%D0%A2%D1%8E%D1%82%D1%8E%D0%BD_(%D1%80%D0%BE%D0%BC%D0%B0%D0%BD)

https://bg.wikipedia.org/wiki/%D0%96%D0%B5%D0%BB%D0%B5%D0%B7%D0%BD%D0%B8%D1%8F%D1%82_%D1%81%D0%B2%D0%B5%D1%82%D0%B8%D0%BB%D0%BD%D0%B8%D0%BA

https://bg.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D0%BE_%D0%A7%D0%B8%D0%BA%D0%B0%D0%B3%D0%BE_%D0%B8_%D0%BD%D0%B0%D0%B7%D0%B0%D0%B4

https://www.book.store.bg/p38092/vreme-razdelno-anton-donchev.html

https://domashno.bg/m/kratiek-analiz-na-knigata-bai-ganyo

http://dictionarylit-bg.eu/%D0%94%D0%B8%D0%BC%D0%B8%D1%82%D1%8A%D1%80-%D0%A2%D0%BE%D0%B4%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%B2-%D0%94%D0%B8%D0%BC%D0%BE%D0%B2

# data[].attributes.attachment_caption
Паметник на цар Освободител София.

# data[].attributes.headline
Паметник на цар Освободител в София

# data[].attributes.subject
Паметник на цар Освободител в София

# data[].attributes.body
Този паметник е сред най-внушителните в София. Намира се на площад “Народно събрание”. Той е израз на благодарността на българския народ към руския. Построен е през 1903 г. от Арналдо Дзоки. Паметникът изобразява руския император на кон, който държи в ръката си Манифеста за обявяване на войната.

# data[].attributes.headline
Паметник на свободата - връх Шипка

# data[].attributes.subject
Паметник на свободата - връх Шипка

# data[].attributes.body
Намира се на връх Шипка в Стара планина. Проектиран е  от архитект Донков и скулптура Андреев и е завършен  през 1934 г. Висок е 31.5 м. и към него водят 890 стъпала. Този паметник е признателност на нашия народ към героите, които са дали живота си за освобождението на България.

# data[].attributes.headline
Монумент "Света Богородица" в Хасково 

# data[].attributes.subject
Монумент "Света Богородица" в Хасково 

# data[].attributes.body
Най-високата в света статуя на Света Богородица с Младенеца. Открита е през 2003 г., а през 2005 г. е вписана в рекордите на Гинес заради своята височина - 32.8 м. Тя е изработена от скулптурите Петьо Александров, Никола Стоянов и колектив. Тази статуя изобразява символа на град Хасково - Божията майка.

# data[].attributes.headline
Панорама "Плевенска епопея"

# data[].attributes.subject
Панорама "Плевенска епопея"

# data[].attributes.body
Построена е в град Плевен през 1977 г. на мястото, на което се е водила битката за града. Посветена е на Освобождението му от османско робство. Нейни автори са Иво Петров, Пламена Цачева и техния екип. Този паметник е единствен по рода си на Балканския полуостров.

# data[].attributes.headline
Каменната стража - Котел

# data[].attributes.subject
Каменната стража - Котел

# data[].attributes.body
Този паметник е построен в памет на събитията от 1280 г., в която цар Ивайло разбива армията на император Михаил VIII.  Скулптурата се състои от три каменни войни пред крепостта Девина. Създаден е през 1981 г.

# data[].attributes.headline
Паметник "Създатели на българската държава" в Шумен

# data[].attributes.subject
Паметник "Създатели на българската държава" в Шумен

# data[].attributes.body
Архитектурният комплекс е създаден за честването на 1300 години от създаването на българската държава. Построен е в периода от 1979 до 1981 г. в Шуменското плато на 450 метра надморска височина. Авторите му са архитект Благой Атанасов, скулпторите Крум Дамянов, Иван Славов и инжинер Владимир Стамов.

# data[].attributes.headline
Паметник на свободата - Русе

# data[].attributes.subject
Паметник на свободата - Русе

# data[].attributes.body
Проектът е направен от Арналдо Дзоки, италиански скулптор, в началото на ХХ век, а е осъществен от Георги Киселинчев. Паметникът е символ на града и е част от герба му. Статуята е фигура на жена, която държи меч и показва откъде са дошли освободителите.

# data[].attributes.headline
Пантеон - Бургас

# data[].attributes.subject
Пантеон - Бургас

# data[].attributes.body
Този монумент се намира в Морската градина на града. Построен е през 1981г. в памет на загиналите антифашисти. Проектът е на архитект Владимир Митков, а е реализиран от Валентин Старчев.

# data[].attributes.headline
Мадарски конник

# data[].attributes.subject
Мадарски конник

# data[].attributes.body
Той се намира до село Мадара, близо до град Шумен. Представлява средновековен барелеф, изсечен в скалите. Той е единствен по рода си в Европа и е обявен от ЮНЕСКО за паметник на световното културно наследство.

# data[].attributes.headline
Паметник Арка на свободата

# data[].attributes.subject
Паметник Арка на свободата

# data[].attributes.body
Намира се в Троянския проход, по-известен като Беклемето. Построен в чест на руските освободители. Арката е висока 35 метра и е направена от бетон. На нея са изобразени български партизани и руски войници.

# data[].attributes.body
Текст: Иля Велчев

Музика и изпълнение: Емил Димитров

"Ако си дал на гладния дори трохица хляб от своя хляб. Ако си дал на скитника дори искрица огън от своя огън. Ако си дал на милата от своето сърце. Ако си дал на чуждите живот от себе си. Ако си дал, ако си дал, ако си дал от себе си, не си живял, не си живял на празно."

# data[].attributes.body
Музика и изпълнение: Емил Димитров

Текст: Васил Андреев

"Моя страна, моя България

Моя любов, моя България

Моя тъга, моя България

При теб ме връща вечно любовта."

# data[].attributes.attachment_link.title
Emil Dimitrov Moya Strana, Емил Димитров Моя страна

# data[].attributes.body
Музика и аранжимент: Кирил Маричков

Текст: Владо Даверов

Изпълнение: Щурците

"Кълна се,

никога да не забравям теб,

с когото пет години всичко съм делил.

Кълна се,

попадне ли в беда един от нас

да му подам ръка

и в лош за мене час."

# data[].attributes.attachment_link.title
Щурците - Клетва

# data[].attributes.body
Текст: Любомир Левчев

Музика: Георги Костов

Изпълнение: Сигнал

"Да те жадувам аз, да те жадувам,

а ти все повече да се отдалечаваш.

И аз все повече да съм виновен -

това е толкова недопустимо."

# data[].attributes.attachment_link.title
Да те жадувам

# data[].attributes.headline
"Светът е за двама" - 1982 г.

# data[].attributes.subject
"Светът е за двама" - 1982 г.

# data[].attributes.body
Музика: Мария Нейкова

Текст: Димитър Точев

Изпълнение: Орлин Горанов

"Не заспивай когато умират звезди

Не засипвай, светът е за двама

Уморен той безсънно за теб ще следи

Даже мен, даже мен да ме няма."

# data[].attributes.attachment_link.title
Светът Е За Двама

# data[].attributes.body
Музика, текст и изпълнение: дует Авеню

"За кой ли път аз

Признавам пред теб, че не мога да бъда сам?

Безброй години

Години наред аз не мога да спра своя бяг

Защо повярвах

На думи, в които не вярва и малко дете?

Защо избягах, защо повярвах?"

# data[].attributes.body
Текст: Иван Пейчев

Музика: Митко Щерев

Изпълнение: Васил Найденов

"Cnpи не си отивай, ще ми бъде тъжно,

ще ми бъде тъжно без твоите ръце.

Не, не си отивай, днес ще ти направя

най-страшното признание."

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Васил Найденов - Topic

# data[].attributes.headline
"Вървят ли двама" - 1973 г.

# data[].attributes.subject
"Вървят ли двама" - 1973 г.

# data[].attributes.body
Текст: Богомил Гудев

Музика и изпълнение: Мария Нейкова

"Вървят ли двама на дълъг път

и път да няма не ще се спрат.

Ще бродят близки по таз земя,

ах, как не искам да съм сама."

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Мария Нейкова - Topic

# data[].attributes.headline
"Сбогом моя любов" - 1982 г

# data[].attributes.subject
"Сбогом моя любов" - 1982 г

# data[].attributes.body
Музика: Стефан Димитров

Текст: Кръстьо Станишев

Изпълнение: Васил Найденов

"Сбогом, моя любов

Чуй ме, викам след теб

Сбогом, моя любов

Аз не плача

Вече нямам сълзи

Пада само дъжда

Сбогом, моя любов

Аз не плача"

# data[].attributes.attachment_link.title
Васил Найденов - Сбогом моя любов

# data[].attributes.body
Музика: Тони Палиука

Текст: Михаил Белчев

Изпълнение: ФСБ

"Пак да се срещнем след десет години

За да разкаже всеки от нас

Със какво се е преборил

От какво не е заспивал

И какво е надживял"

# data[].attributes.attachment_link.title
След десет години

# data[].attributes.body
Баницата е печено изделие от навити или наредени на пластове листи разточено тесто или готови кори за баница, с плънка от различни продукти, като най-разпространена е рецептата със сирене и яйца. В различните краища на Родината, можем да опитаме и баница с плънка от тиква и захар (тиквеник), с плънка от зеле (зелник), с лук, спанак, ориз, месо. Както и млечна баница, която се поднася като десерт.

# data[].attributes.body
Представлява студена супа и е едно от най-популярните предястия у нас. Приготвя се от кисело мляко, вода, ситно нарязана или настъргана краставица, олио или зехтин, сол, копър и счукан, пресован или нарязан на ситно чесън. Към тях по желание могат да се добавят счукани орехови ядки.

# data[].attributes.body
Гювеч е обобщеното название на различни български ястия, приготвяни в глинен съд за печене с похлупак. Всъщност гювеч е името на съда, а когато той е малък и побира една порция, се нарича гювече или гюведже. Гювечът се приготвя по различни рецепти и може да бъде както с месо (свинско, телешко, агнешко или заешко), така и постен.

# data[].attributes.body
У нас през лятото се правят предимно лозови сарми. Плънката се приготвя от задушен в олио кромид лук, запържен с ориз и всичко подправено със сол и черен пипер. Добавят се морков, гъби, сирене и др. Могат да бъдат постни или с месо ястие от листа с оризова плънка. През есента и зимата пък се правят по-често с листа от прясно или кисело зеле – зелеви сарми.

# data[].attributes.headline
Шкембе чорба

# data[].attributes.subject
Шкембе чорба

# data[].attributes.body
Приготвя се от добре сварено и нарязано на ситно телешко или свинско шкембе. Към вече готовата супа се добавя чесън, оцет, лют червен пипер или люти чушки.

# data[].attributes.headline
Пълнени чушки

# data[].attributes.subject
Пълнени чушки

# data[].attributes.body
Гозбата се приготвя от ароматни пресни или сушени чушки. Плънката може да е както с месо, така и постна – само от ориз и подправки. Месото обикновено е смляна смес от телешко и свинско или едното от двете.

# data[].attributes.body
Традиционно българско национално ястие от югозападна България. Произхожда от региона на град Разлог и е едно от най-популярните родни ястия. Приготвя се от много продукти: няколко вида месо – свинско, пилешко, телешко, заешко, кисело зеле, като към тази смес се добавя още наденица или кървавица и ориз. За да се постигне неповторимият аромат и вкус на капамата, има три важни условия. Едното са подправките -черен, червен пипер, дафинов лист, другото е нареждането на продуктите на пластове, а третото – ястието да се пече дълго – поне 4-5 часа, на бавен огън и в запечатан с тесто глинен гювеч.

# data[].attributes.body
За приготвянето му се използват картофи и сирене. Може да бъде като постен или с месо. Класическата рецепта обаче залага само на картофи, сирене, яйце, лук, подправки – сол, черен пипер, пресен джоджен и мазнина.

# data[].attributes.body
Една от запазените марки на българската кухня е чевермето – цяло агне, опечено на шиш. Това ястие е характерно за Родопите, но се приготвя и в други части на страната.

# data[].attributes.body
Боб чорба е традиционно ястие от българската кухня, приготвено от сварен боб, зеленчуци (морков, домат, чушка, лук) и подправки, която може да се консумира със или без запръжка. Често към тази супа се добавя колбас или нарязан бекон. Боб чорба се приготвя като обредно ястие за Бъдни вечер (постен боб).

# data[].attributes.headline
"Под Игото" - Иван Вазов

# data[].attributes.subject
"Под Игото" - Иван Вазов

# data[].attributes.body
Това е първия роман в новата българска литература. Създаден е през 1887-1888г. в Одеса. Това е най-четената и най-превеждана българска книга .

# data[].attributes.headline
"История славянобългарска" - Паисий Хилендарски

# data[].attributes.subject
"История славянобългарска" - Паисий Хилендарски

# data[].attributes.body
Първото възрожденско произведение на българската историография, написано в Хилендарския манастир и Зографския манастир в периода 1760–1762 г. Нейният пръв препис е дело на Софроний Врачански (1765). Приема се символично за начало на Българското възраждане.

# data[].attributes.headline
"Тютюн" - Димитър Димов

# data[].attributes.subject
"Тютюн" - Димитър Димов

# data[].attributes.body
Това е най-известния роман на автора и една от най-четените книги в българската литература. За първи път излиза през 1951 г.

# data[].attributes.headline
"Осъдени души" - Димитър Димов

# data[].attributes.subject
"Осъдени души" - Димитър Димов

# data[].attributes.body
Романът е издаден през 1945 г. Той е започнат по време на престоя на автора в Испания и e завършен след края на мобилизацията му в Беломорието. Сюжетът на романа е построен изцяло с чуждестранен материал и е разгърнат на крупния епически фон на Испанската гражданска война (1936–1939).

# data[].attributes.headline
"Железният светилник" - Димитър Талев

# data[].attributes.subject
"Железният светилник" - Димитър Талев

# data[].attributes.body
Това е исторически роман и първата книга от известната тетралогия на автора („Железният светилник“, „Преспанските камбани“, „Илинден“ и „Гласовете ви чувам“).

Романът е публикуван през 1952 г. В него са отразени българските борби за политическа и църковна независимост.

# data[].attributes.headline
"До Чикаго и назад" - Алеко Константинов

# data[].attributes.subject
"До Чикаго и назад" - Алеко Константинов

# data[].attributes.body
Това е първият пътепис, който авторът издава през 1893 г.

Той е създаден през 1893 г. след пътуването на Алеко до Новия Свят, с цел да посети Световното изложение в Чикаго, посветено на 400-ната годишнина от стъпването на Христофор Колумб на американския бряг. „До Чикаго и назад“ пресъздава пътуване извън границите на България, като същевременно заявява отношението на автора към българската и чуждата действителност. Особено живописни са описанията на американската действителност и на водопада Ниагара.

# data[].attributes.headline
"Маминото детенце" - Любен Каравелов

# data[].attributes.subject
"Маминото детенце" - Любен Каравелов

# data[].attributes.body
Повестта е една от най-известните творби на автора. Публикувана е за първи път през 1875 г в списание “Знание”. Това е книга за провала на един човешки живот, за духовната и физическа гибел на един човек.

# data[].attributes.headline
"Бай Ганьо" - Алеко Константинов

# data[].attributes.subject
"Бай Ганьо" - Алеко Константинов

# data[].attributes.body
Идеята за създаването на творбата се заражда, когато Алеко пътува до Америка, за да посети Чикагското изложение. Там среща българските търговци Айвазиян и Ганьо Сомов, които разочароват писателя със своето поведение и желание за забогатяване, с ниската си култура и липсата на духовни потребности. Те стават прототипи на образа на бай Ганьо.

Книгата излиза като самостоятелно издание през 1895 г.

# data[].attributes.headline
"Гераците" - Елин Пелин

# data[].attributes.subject
"Гераците" - Елин Пелин

# data[].attributes.body
Това е повест от българския писател и белетрист Елин Пелин, публикувана на части в сп. „Художник“, а в завършен вид – в „Разкази“т. II (1911). Тя проследява разпадането на рода на семейството на богатия чорбаджия Йордан Герака след смъртта на неговата съпруга и душевен център на семейството, баба Марга. Повестта е считана за пример за реалистичното течение в началото на ХХ век, в което се описва българското село и селският бит.

# data[].attributes.headline
"Време разделно" - Антон Дончев

# data[].attributes.subject
"Време разделно" - Антон Дончев

# data[].attributes.body
Романът е издаден през 1964 г. Според твърдението на автора творбата е създадена само за 41 дни. Той описва трагични за българския православен народ събития. Насилственото помохамеданчване на населението в Родопите не е просто едно изпитание за тези хора, а съдбовно отстояване на християнската вяра.