# data[].attributes.body
Ahma elää harvaan asutuilla alueilla. Suomessa sitä tavataan erityisesti idässä ja pohjoisessa. Ahma on laajasti levinnyt laji. Ahma ei ole endeeminen eli vain tietyllä alueella elävä eikä myöskään kosmopoliitti eli kaikkialla maailmassa esiintyvä, vaan laajalle, mutta kylmiin alueisiin rajoittunut.

# data[].attributes.body
Elää havumetsä alueella

# data[].attributes.body
Ahma kuuluu taigavyöhykkeelle. Taiga on pohjoisen pallonpuoliskon havumetsävyöhyke, joka ulottuu Pohjois-Euroopasta ja Venäjältä aina Alaskaan ja Kanadaan asti. Se on maailman suurin metsäbiomi. Taiga on viileän ilmaston havumetsäaluetta, jossa vallitsevat pitkät, kylmät talvet ja lyhyet, viileähköt kesät. Alueella kasvaa pääasiassa havupuita kuten mäntyä, kuusta ja lehtikuusta. Maaperä on usein vähäravinteinen, ja eläimistö on sopeutunut kylmiin olosuhteisiin.

# data[].attributes.body
https://oulurepo.oulu.fi/handle/10024/50511?ut

https://laji.fi/taxon/MX.47212/occurrence

https://korkeasaari.fi/elain/ahma/?utm

https://www.luke.fi/fi/

https://riista.fi/

https://wwf.fi/

https://luonnontila.fi/indikaattorit-elinymparistoittain/metsat/luontodirektiivin-metsalajien-suojelun-taso

https://www.tiedonportailla.fi//ahma/

https://fi.wikipedia.org/wiki/Ahma

https://www.ymparisto.fi/sites/default/files/documents/SYKEra_47_2021_Luontoselvitykset%20ja%20luontovaikutusten%20arviointi_0_0.pdf

https://laji.fi/taxon/MX.47212/occurrence

https://www.theseus.fi/bitstream/handle/10024/151136/Koivusilta_Minna.pdf;jsessionid=E4BCF6B01A377C98C05C7D9092BAD2B1

# data[].attributes.body
Ahma on Suomessa harvalukuinen suurpeto. Vuonna 2023 Luonnonvarakeskuksen arvion mukaan Suomessa eli noin 400 ahmaa. Näistä osa sijaitsee Pohjois-Suomen poronhoitoalueella ja loput Itä ja Keski-Suomessa. Ahma on luokiteltu Suomessa erittäin uhanalaiseksi.

Maailmanlaajuisesti ahman kanta on huomattavasti suurempi. Esimerkiksi Itä-Venäjällä arvioidaan olevan yli 18 000 ahmaa. Pohjois-Amerikassa ahmoja esiintyy laajasti Kanadassa ja Alaskassa.

Ahma on siis harvalukuinen suomessa, muta muualla maassa se onpaikoin runsas.

# data[].attributes.body
Ahma esiintyy eniten laajilla erämaa alueilla, vanhoissa havumetsissä, suo alueet ja suostuneen metsät ja tunturialueilla.

Spesialisti onlaji joks aon sopeutunut hyvin tarkkaan tirtynlaiseen elinympäristöön tai aleeseen. Generalisti on laji , joka pystyy elämään monenlaisissa elinympäristöissä ja käyttämään erinlaisia ravinnonnlähteitä.

Ahma on noista spesialisti, koska hän on elinympäristöönsä melko vaativa, koska se tarvitsee laajoja ja rauhallisia erämaa alauteita ja myös sopeutuu parhaiten kylmään ilmastoon.

# data[].attributes.body
Ahmaan vaikuttavia bioottiset tekijät ovat muun muassa saaliseläinten määrä esimerkiksi poro ja jänis, haaskojen saatavuus ja kilpailu muiden petojen, kuten suden ja ilveksen, kanssa. Abioottisia tekijöitä ovat kylmä ilmasto, paksu lumipeite sekä laajat yhtenäiset metsä ja erämaa-alueet. Nuo tekijät rajaavat ahman näyttäytymistä kylmille ja rauhallisille alueille, erityisesti taigalle ja tundralle. Ahma on tiukasti sopeutunut ympäristötekijöihinsä, eikä siedä hyvin lämpimiä ilmastoja tai voimakkaasti muokattuja alueita.

# data[].attributes.body
Ahman minimitekijä on lämmin ilmasto ja lumipeitteen puute, koska se tarvitsee kylmää ja paksua lunta liikkumiseen ja pesimiseen. Avainresurssi on ravinnon saatavuus niinkuin haaskat ja saaliseläimet, koska ilman riittävää ravintoa ahman elinvoimaisuus heikkenee. Näiden tekijöiden puute rajoittaa ahman levinneisyyttä ja elinvoimaisuutta.

# data[].attributes.body
Ekolokero määrittelee lajin paikan ja roolin ekosysteemissä, ja siihen vaikuttavat abioottiset, ilmasto, maaperä ja bioottiset tekijät saaliseläimet, kilpailijat.

Ahman ekolokero on kapea, sillä se on spesialisti, joka tarvitsee kylmää ilmastoa ja laajoja erämaa-alueita. Ekolokero vaikuttaa siihen kuinka lajit kilpailevat resursseista ja sopeutuvat ympäristöönsä. Ahman kapea ekolokero rajoittaa sen elinvoimaisuutta ja levinneisyyttä.

# data[].attributes.body
Ahma on sopeutunut elämään kylmissä ja lumisissa olosuhteissa. Sillä on tiheä ja vettähylkivä turkki, joka suojaa kylmältä. Leveät tassut auttavat liikkumaan syvässä lumessa. Sen lyhyet raajat ja korvat vähentävät lämmönhukkaa. '

Ahma on yksineläjä ja liikkuu laajoilla alueilla ravintoa etsien. Se on kaikkiruokainen ja syö sekä saalista että haaskoja. Ahma varastoi ruokaa lumeen myöhempää käyttöä varten. Sillä on erinomainen hajuaisti, jolla se löytää ravintoa lumen alta.

# data[].attributes.body
Bioindikaattori on laji, joka kertoo ympäristön tilasta. Ahmaa voidaan pitää bioindikaattorina, koska se tarvitsee laajoja, häiriöttömiä ja luonnontilaisia alueita elääkseen. Sen esiintyminen kertoo, että ympäristö on hyväkuntoinen ja ravintoketjut toimivat. Ahman poissaolo voi viitata elinympäristön pirstoutumiseen tai heikentymiseen.

# data[].attributes.body
populaatio on saman lajin yksilöiden joukko tietyllä alueella samaan aikaan.

Populaation kokoon vaikuttavat syntyvyys, kuolleisuus, muutto, ravinto, sairaudet, saalistus ja ympäristö.

Tiheydestä riippumattomat eli abioottiset tekijät ovat esimerkiksi sää ja luonnononnettomuudet. Ne vaikuttavat populaatioon riippumatta sen koosta.

Tiheydestä riippuvat eli bioottiset tekijät ovat esimerkiksi ravinnon määrä, kilpailu ja taudit. Ne vaikuttavat enemmän, kun populaatio on suuri.

# data[].attributes.body
Ahman yksilöt eivät elä ryhmissä, vaan esiintyvät yksin eli ovat yksineläjiä. Ne ovat territoriaalisia, eli niillä on omat laajat reviirit, joita ne puolustavat muita yksilöitä vastaan.

Yksinelo johtuu siitä, että ahma tarvitsee paljon ravintoa ja laajoja alueita selviytyäkseen, eikä ruoka riittäisi suurille ryhmille. Siksi yksilöt jakautuvat tasaisesti mutta harvakseltaan sopiviin elinympäristöihin.

# data[].attributes.body
Ahmalla on reviirikäyttäytymistä. Jokaisella yksilöllä on oma laaja alue, jota se puolustaa muilta. Reviiri turvaa ravinnon ja elintilan. Se vähentää kilpailua ja rajoittaa populaation tiheyttä.

# data[].attributes.body
Metapopulaatio tarkoittaa useista erillisistä, mutta toisiinsa jossain määrin yhteydessä olevista osapopulaatioista koostuvaa kokonaisuutta.

Ahman osapopulaatiot ovat jakautuneet eri alueille ja niiden välillä tapahtuu yksilöiden liikkuvuutta eli geenivirtaa.

Suomessa ahmat ovat jakautuneet kolmeen pääalueeseen ja niiden välillä liikkuu yksilöitä.

Geenivirta on tärkeää geneettisen monimuotoisuuden ylläpitämiseksi ja sisäsiittoisuuden välttämiseksi.

Levinneisyyskartat osoittavat, että ahmojen liikkuminen eri alueiden välillä tukee metapopulaatiota ja geenivirtaa.

# data[].attributes.body
Ahma on toisenvarainen eliö, koska se saa energiansa muilta eliöiltä. Se hankkii ravintonsa saalistamalla ja käyttämällä haaskoja. Ahma on generalisti, sillä se syö monenlaista ruokaa, kuten jäniksiä, lintuja ja marjoja. Generalisti pystyy käyttämään erilaisia ravinnonlähteitä. Omavarainen eliö puolestaan valmistaa itse energiansa. Spesialisti syö vain tiettyä ruokaa.

# data[].attributes.body
Ahma ei ole tyypillisesti avainlaji, koska sen vaikutus ekosysteemiin ei ole niin laaja tai ratkaiseva kuin avainlajeilla.

Avainlaji on laji, jonka läsnäolo tai poissaolo vaikuttaa merkittävästi koko ekosysteemin rakenteeseen ja toimintaan.

Insinöörilaji muokkaa aktiivisesti elinympäristöään esimerkiksi rakentamalla pesiä tai kulkemalla, mikä luo tai muuttaa elinolosuhteita muille lajeille.

Ahma voi osittain toimia insinöörilajina käyttämällä haaskoja, jotka tarjoavat ravintoa muille lajeille, mutta sen vaikutus elinympäristöön on pienempi.

# data[].attributes.body
Ahma talvehtii aktiivisesti eikä vaivu horrokseen. Se sopeutuu talveen paksun turkkinsa ja lihaksikkaan vartalonsa avulla. Ilmastonmuutos voi vaikuttaa ahman levinneisyyteen ja runsauteen, koska lämpimämmät talvet ja muuttuvat sääolot voivat muuttaa sen elinympäristöjä ja ravinnon saatavuutta. ilmastonmuutos voi lisätä kilpailua ja altistaa ahman uusille taudeille.

# data[].attributes.body
Happamoituminen tarkoittaa ympäristön pH:n laskua, mikä voi vahingoittaa kasveja ja eläimiä.
Rehevöityminen on ravinteiden lisääntymistä, joka voi aiheuttaa vesistöissä leväkukintoja.
Kemiallinen saastuminen tarkoittaa myrkyllisten aineiden päätymistä ympäristöön.

# data[].attributes.body
Myrkkyjen ravintoketjurikastuminen on myrkkyjen kertymistä ravintoketjun huipulle, mikä voi vahingoittaa petoja.
Vieraslajit ovat alueelle tulleita lajeja, jotka voivat syrjäyttää alkuperäisiä lajeja tai muuttaa ekosysteemiä.

Ahman esiintymiseen ja runsauteen voivat vaikuttaa kemiallinen saastuminen ja myrkkyjen kertyminen, koska ne heikentävät yksilöiden terveyttä. Vieraslajit voivat lisätä kilpailua tai levittää tauteja.

Ahma voi toimia bioindikaattorina luonnontilaisten metsien ja erämaiden tilasta, koska sen läsnäolo kertoo ympäristön hyvästä kunnosta ja toimivasta ekosysteemistä.

# data[].attributes.body
Ahma on Suomessa kriittisesti uhanalainenlaji. Sen kannan koko on pieni ja elinympäristöt ovat pirstoutuneet metsätalouden ja ihmistoiminnan vuoksi. Ahma on käynyt läpi voimakkaan pullonkaulan metsästyksen takia 1900-luvulla. Sen elinympäristö, boreaalinen metsä ja tundra, on myös uhanalainen Suomessa.

# data[].attributes.body
Ahman suojelutoimia ovat metsästyksen rajoittaminen, elinympäristöjen suojelu ja yhteispohjoismainen seuranta. Lisäksi poronhoitoalueilla pyritään vähentämään konflikteja.

Sateenvarjolaji on laji, jonka suojelu suojaa samalla monia muita lajeja ja elinympäristöjä. Ahma voi toimia sateenvarjolajina, koska sen elinympäristöjen suojelu hyödyttää myös muita metsän ja erämaan lajeja.

# data[].attributes.body
Kilpailu (-/-) Ahma kilpailee ravinnosta suden ja ilveksen kanssa.

Peto–saalis-suhde (+/-) Ahma saalistaa esimerkiksi jäniksiä ja myyriä.

Loisinta (+/-) Ahmassa voi elää ulkoloisia, kuten punkkeja, jotka vievät siltä ravintoa.

Mutualismi (+/+) Ahma ja korppi voivat hyötyä toisistaan haaskoilla: korppi saa ruokaa, ja se voi varoittaa ahmaa vaarasta.

Kommensalismi (+/0) Ketut ja näädät voivat hyötyä ahman jätteistä ilman, että ahma itse hyötyy tai kärsii.

Amensalismi (0/-) Ahma voi häiritä pienempiä eläimiä, kuten myyriä, vaikka ei itse siitä kärsi tai hyödy.