# data[].attributes.body
Până la finalul lecției, elevii vor putea identifica și descrie diferitele tipuri de deserturi la nivel global.

# data[].attributes.body
De ce există tipuri diverse de deserturi în diferite regiuni ale lumii?

# data[].attributes.body
O scurtă prezentare despre ce înseamnă deserturi și ce rol au în diferite culturi.

# data[].attributes.attachment_link.title
Științe, Clasa a III-a, Deșerturile calde

# data[].attributes.body
În perechi, identificați deserturi reprezentative pentru cel puțin trei regiuni geografice și explicați motivele diversificării lor.

# data[].attributes.body
Elevii discută despre deserturile tradiționale din România și cum se raportează acestea la alte tipuri de deserturi globale.

# data[].attributes.attachment_link.title
Ce deserturi și dulciuri mâncau românii în perioada comunistă, sub Nicolae Ceaușescu

# data[].attributes.body
Fiecare elev creează un poster digital cu imagini și informații despre un desert preferat. Sugestie: Folosiți Padlet pentru prezentare.

# data[].attributes.attachment_link.description
✔ Premium quality ✔ Matching frames ✔ Secure payment ✔ 100-day-returns ✔ Affordable shipping ✔ Buy breathtaking desert pictures on premium posters now!

# data[].attributes.body
Profesorul observă discuțiile de grup și oferă feedback despre modalitatea de abordare a temei.

# data[].attributes.body
Test scurt pentru identificarea tipurilor de deserturi și descrierea caracteristicilor lor.

# data[].attributes.body
Profesorul analizează posterele digitale create de elevi și oferă feedback individual.

# data[].attributes.body
Elevii discută despre deserturile care i-au impresionat cel mai mult și ce au descoperit nou despre acestea.

# data[].attributes.attachment_link.title
Ce Descoperire Terifianta Au Facut In Desertul Sahara?

# data[].attributes.body
Scrieți pe un bilețel care a fost cel mai interesant lucru învățat despre deserturi astăzi.

# data[].attributes.body
Elevii aleg un desert specific și creează un scurt eseu despre istoria sau ingredientele sale principale.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Acest articol sau această secțiune are bibliografia incompletă sau inexistentă.
Puteți contribui prin adăugarea de referințe în vederea susținerii bibliografice a afirmațiilor pe care le conține.

Nu confundați cu Desert.

Arealul de răspândire al deșerturilor

Deșertul Atacama

O imagine tipică a unui deșert fierbinte de la tropice din Arabia Saudită.

Deșertul Sinai

Deșertul Libian

Masivul Tangra în Antarctida

Deșert Nisipos din Maroc

Deșertul sau pustiul este o zonă care primește foarte puține precipitații, aproximativ 250 mm pe an. Deșerturile au reputația de a susține foarte puține forme de viață deși, la o comparație mai atentă cu un mediu mai umed, formele de viață din deșert sunt de cele mai multe ori variate și rămân în general ascunse pentru a-și păstra umiditatea. Aproximativ o treime din suprafața Terrei este acoperită de deșerturi. În regiunile de deșert sunt în general diferențe mari de temperatură, de la caniculă (ziua) la îngheț (noaptea). Cauza lipsei de vegetație dintr-un deșert (pustiu) poate fi lipsa apei sau, în regiunile arctice, lipsa căldurii necesare vieții.

Dune din Valea Morții, California

În aceste pustiuri carența de apă și pământul uscat este cauza esențială a lipsei vieții în regiune.

În aceste ținuturi stratul superior este alcătuit din nisip, în care predomină cuarțul, care a luat naștere prin fenomenul de eroziune datorat în special vântului, sub acțiunea căruia formează dune de nisip care pot fi mișcătoare. Condițiile de viață în aceste regiuni sunt vitrege. Unul dintre deșerturile cele mai mari de acest tip este Rub al-Chali din Arabia.

În acest caz stratul superficial este alcătuit din blocuri de piatră sau stânci, rezultate din crăparea rocilor cauzată de diferențele mari de temperatură și de îngheț.

Au luat naștere prin procesele de eroziune și depunere a materialului adus de ghețari. Astfel de pustiuri se pot întâlni în Asia Centrală ( Iran).

Au luat naștere în regiuni aride, acolo unde sarea s-a depus după evaporarea apei în care era dizolvată.

Pustiuri de gheață pot fi întâlnite în regiunea polară sau în munții înalți unde temperatura scăzută a împiedicat dezvoltarea vegetației. Apa fiind sustrasă solului prin îngheț, precipitațiile cad sub formă solidă (zăpadă). Din această categorie se pot aminti regiunile polare, ca Wright Valley din Antarctida.

În aceste regiuni aride trăiesc plante și animale adaptate la carența de apă, ca:

plante crassulaceae, tamaricaceae, euphorbiaceae, cactaceae xerophyte (cactus, salcâm, tamarix)

animale ca: mustelidae , reptile, insecte, arthropode, scorpioni, păianjeni, gazele, dromaderi, cămile.

Commons

Wikicitat

Wikţionar

de Mineralienatlas:Wüste

Planeta nisipurilor, 9 august 2007, Marc Ulieriu, Descoperă

Cele mai spectaculoase deșerturi din lume Arhivat în , la Wayback Machine., 30 ianuarie 2011, Cecilia Stroe, Descoperă - Travel

Deșertificarea, un mit?, 31 mai 2008, Anca Aldea, Jurnalul Național

# data[].attributes.attachment_link.description
Acest articol sau această secțiune are bibliografia incompletă sau inexistentă. Puteți contribui prin adăugarea de referințe în vederea susținerii bibliografice a afirmațiilor pe care le conține. Nu confundați cu Desert. Deșertul sau pustiul este o zonă care primește foarte puține precipitații, aproximativ 250 mm pe an.

# data[].attributes.body
Elevii pot încerca să prepare un desert simplu și să-și documenteze experiența cu poze.

# data[].attributes.attachment_link.description
A required part of this site couldn’t load. This may be due to a browser extension, network issues, or browser settings. Please check your connection, disable any ad blockers, or try using a different browser.