# data[].attributes.body
Suomalainen media koetaan laadukkaana, luotettavana, tavoittavana ja vaikuttavana. Suomalaiset kuluttavat mediaa eniten internetissä ja tv:n parissa. Myös radio ja perinteinen sanomalehti pitävät pintansa, joskin ovat olleet laskussa. Koronapandemian myötä media-alan työttömyys on ollut kasvussa kun kuluttajat ovat etenevissä määrin halunneet määrätä omasta mediamaisemastaan ja kokeneet, että tiedon on löydyttävä ilmaiseksi.

# data[].attributes.body
- 60-69 -vuotiaat kuluttavat eniten perinteistä mediaa. Yli 60-vuotiaat käyttävät television seuraamiseen kaksi kertaa enemmän aikaa vuorokaudessa kuin alle 25 vuotiaat.
-Lähes puolet 65-74 -vuotiaista lukee sanomalehtisisältöjä
älypuhelimella.
- Alle 25-vuotiaat käyttävät lähes kolme kertaa enemmän aikaa
verkossa kuin yli 60-vuotiaat.
- Yli 90% suomalaisista käyttää internetiä päivittäin.
- Digitaalisen mainonnan automaatio kattaa noin 65%
digimainonnan ostoista Suomessa.
- Googlen ja Facebookin osuus kaikesta digitaalisesta
mainonnasta Suomessa on 49%.

# data[].attributes.body
Media-alalla tarvitaan melko laajaa tietämystä teknologisista vaatimuksista, sosiaalisesta mediasta, vuorovaikutustaitoja, verkostoitumista sekä hyvää kirjallista- ja suullista ilmaisua. Alan työpaikat vaihtelevat aina yrittäjyydestä suurten mediatalojen yhden osaamisalan asiantuntijuuteen. Alan koulutus onkin joutunut vastaamaan isoon haasteeseen: miten kouluttaa mediaosaajia, joilta vaaditaan hieman kaikkea?

# data[].attributes.body
-Viestintätuotteiden suunnittelu, valmistelu, toteutus, tuottaminen ja markkinointi
-Kuvaaja, äänittäjä, editoija
-Graafikko, www-suunnittelija, sisällöntuottaja, digimarkkinoija
-Audiovisuaalinen viestintä, radio, visuaalinen viestintä, sosiaalinen media, journalismi

# data[].attributes.body
Tekoälyn ja digitalisaation myötä alalla vaaditaan enemmän luovaa ajattelua, itsensä johtamista ja esimerkiksi visuaalista osaamista. On arvioitu väestön ikääntyessä, että perinteisen median kuluttajia on vuoteen 2030 mennessä vähemmän kuin koskaan ennen. Tv:n katselijoita on kaksi kertaa vähemmän kuin nykyisin ja sanomalehtien päivätavoittavuudesta häviää noin 400 000 ihmistä. Lisäksi iso osa jäljelle jääneistä siirtyy käyttämään sanomalehtiä mobiilisti.

# data[].attributes.body
-Sanomalehtien päivätavoittavuudesta katoaa lähes 400 000 ihmistä.
-Ihmiset tottuvat yhä enemmän ilmaiseen sisältöön, valmius maksaa viihteestä pienenee.
-Virtuaalitodellisuuksien kysyntä kasvaa.
-Digijättien aikakausi, eli Google, Amazon, Facebook ja Apple määrittävät alan suuntauksia.
-Median kulutus tulee keskittymään verkkoon ja digitaalisille alustoille.
-Tekoäly, automaatio ja data-analytiikka valtaavat markkina-alaa entistä enemmän ja avaavat uusia liiketoimintamahdollisuuksia.
-Rutiinityö automatisoituu, kohdennettu markkinointi lisääntyy. Puheohjaus lisääntyy.

# data[].attributes.body
Tekoälyn ja digitalisaation myötä alalla vaaditaan enemmän luovaa ajattelua, itsensä johtamista ja esimerkiksi visuaalista osaamista. Rutiinityön vähentymisen myötä ongelmanratkaisukyky sekä systemaattinen innovointi korostuvat. Tarve ammattilaisille, jotka reagoivat nopeasti ja omaksuvat uusia asioita helposti, tulee kasvamaan. Tulevaisuudessa käytännöntason osaamista koneälyn hyödyntämiseen esimerkiksi asiakaspalvelussa, analyysien teossa, virtuaaliassistenteissa ja kohdemarkkinoinnissa tarvitaan enenevissä määrin. Tähän liittyy vahvasti myös esimerkiksi ohjelmointiosaaminen ja AR:n ja VR:n tyyppisten tekniikoiden tuntemus.

# data[].attributes.body
-Mediatuotanto-, myynti- ja vuorovaikutustaidot korostuvat.
-Kirjallisenilmaisun taidon tarve tulee vähenemään.
-Asiakas- ja käyttäjäymmärrys suuressa roolissa.
-Teknologinen osaaminen: tekoäly, automaatioprosessit, data-analytiikka ja metaversumien osaaminen tutuksi
-Projektinhallinta sekä ryhmätyöskentelytaidot, verkostoitumisosaaminen tulevat korostumaan.
-Siirrytään yhä enemmän freelance -yrittäjyyteen, joten yrittäjyystaidot suuressa roolissa.

# data[].attributes.body
Nykyään on paljon mahdollisuuksia oppia ja perehtyä erilaisiin taitoihin ja kokonaisuuksiin sekä syväoppia jonkin kompetenssin ammattilaiseksi. Ilmaisia verkkokursseja on tarjolla yhä isompi määrä. Kahvitauon mittaisia ted.com -videoita on satoja. Iso osa tieteestä ja teoriasta on avointa ja julkisesti luettavissa ja sen lisäksi moni yliopisto ja ammattikorkeakoulu tarjoaa verkkokursseja ja -videoita luennoista. Jopa oppijan matka kompetentiksi tekoälyohjelmoijaksi on mahdollista toteuttaa parissa vuodessa.

# data[].attributes.body
-Yhteistyö koulujen ja yritysten välillä korostuu.
-Verkkokurssittaminen, itseopiskelu, eri videoiden hyödyntäminen.
-Projektityö mahdollistaa monenlaista osaamista.
-Toisaalta paljon on kiinni omasta vastuunkannosta ja asenteesta.
-Jatkuvan oppimisen malli omaksuttava varhaisessa vaiheessa.