# data[].attributes.body
Helsinki-86 organizē pirmo pret padomju režīmu vērstās demonstrācijas pie Brīvības pieminekļa. Sākas atmodas kustība.

# data[].attributes.body
Dibinātā Latvijas Tautas fronte (LTF), kas ātri kļuva skaitliski lielāka par Latvijas Komunistisko partiju. Par LTF priekšsēdētāju dibināšanas kongresā tika ievēlēts publicists Dainis Īvāns.

# data[].attributes.body
Akcija “Baltijas ceļš”, kad cauri visām trim Baltijas valstīm dzīvā ķēdē sastājās apmēram 2,2 miljoni cilvēku. Tas bija arī uzskatāms apliecinājums starptautiskajai sabiedrībai, ka idejām par Baltijas valstu neatkarību ir plašs tautas atbalsts.

# data[].attributes.attachment_link.title
Без названxx

# data[].attributes.body
Brīvas vēlēšanas Latvijas PSRS Augstākajā Padomē. LPSR AP vēlēšanās notika cīņa par 201 deputāta vietu. Tās bija vienīgās PSRS okupācijas perioda LPSR parlamenta vēlēšanas, kuras notika, ievērojot demokrātiskus pamatprincipus, un kurās tika pieļauti alternatīvi deputātu kandidāti. 1990. gada 18. marta Latvijas PSR Augstākās Padomes vēlēšanās uzvaru guva Latvijas vēsturē visplašākās demokrātiskās masu organizācijas - Latvijas Tautas frontes - izvirzītie deputātu kandidāti, kas atbalstīja Latvijas neatkarības atjaunošanas ideju.

# data[].attributes.attachment_caption
Augstākās padomes priekšsēdētājs Anatolijs Gorbunovs sveic tautu ar Neatkarības deklarācijas pieņemšanu. Rīga, 04.05.1990.
Augstākās padomes priekšsēdētājs Anatolijs Gorbunovs sveic tautu ar Neatkarības deklarācijas pieņemšanu. Rīga, 04.05.1990.

# data[].attributes.body
04.05.1990. ar 138 deputātu balsīm tika pieņemta Neatkarības deklarācija, kurā pasludināja 18.11.1918. proklamētās LR neatkarības atjaunošanu.

# data[].attributes.attachment_caption
Interfrontes biedri un karaskolu kursanti pie Latvijas Republikas Augstākās Padomes (Saeimas). Rīga, 15.05.1990

# data[].attributes.body
PSRS centrālā vara neatzina Neatkarības deklarāciju; PSRS prezidents M. Gorbačovs 14.05.1990. parakstīja dekrētu par Baltijas valstu Neatkarības deklarāciju nelikumību. Nākamajā dienā notika Latvijas neatkarības pretinieku mēģinājums ar spēku ieņemt LR AP ēku.

# data[].attributes.attachment_link.title
Без названия

# data[].attributes.body
Neraugoties uz M. Gorbačova solījumiem neizmantot vardarbīgas metodes varas maiņai Baltijā, Lietuvā un Latvijā, 01.1991. notika PSRS armijas un iekšlietu struktūru uzbrukumi vietējām varas iestādēm un stratēģiskiem objektiem. Latvijā situācijas saasināšanās augstāko eskalācijas punktu sasniedza 14.–20.01.1991., kad notika periodiski PSRS specvienību kaujinieku uzbrukumi Latvijas varas iestādēm. Šajos uzbrukumos gāja bojā dienesta pienākumus pildoši darbinieki un civiliedzīvotāji.

# data[].attributes.attachment_link.title
Без названия (1)

# data[].attributes.body
Pēdējais mēģinājums apturēt neatkarības atjaunošanas procesu un gāzt LR likumīgo varu notika 19.–21.08.1991., kad virkne vadošu PSRS amatpersonu Maskavā sarīkoja pret M. Gorbačovu vērstu puču. Tā organizētājus Latvijā aktīvi aizstāvēja LKP un PSRS armija, draudot ar vardarbīgu valsts iestāžu pārņemšanu un amatpersonu arestiem. Puča laikā LR AP 21.08.1991. pieņēma konstitucionālo likumu “Par Latvijas Republikas valstisko statusu”, kurā tika pasludinātas pārejas perioda beigas un Latvijas valstiskuma atjaunošana. Visai drīz pučs izgāzās, bet jau pirms tam bija iesācies Latvijas valstiskās neatkarības atjaunošanas starptautiskās atzīšanas process

# data[].attributes.body
PSRS Valsts Padome, tobrīd augstākais varas orgāns PSRS, atzina Baltijas valstu neatkarību.

# data[].attributes.body
https://www.uzdevumi.lv/p/latvijas-vesture/9-klase/sabiedribas-konsolidacija-un-neatkaribas-atjaunosana-12278/re-b9796629-6808-4970-8991-e4582c5e5663

https://enciklopedija.lv/skirklis/22218-Latvijas-neatkar%C4%ABbas-atjauno%C5%A1ana

# data[].attributes.attachment_link.description
process, kura laikā Latvija atguva savu valstisko neatkarību, atbrīvojoties no Padomju Sociālistisko Republiku Savienības (PSRS) okupācijas režīma